173 



végzi. A vadlúd példniil egyik esetben szépen 

 sorban vonul, a másikban felbomlik a sor ; 

 egyszer alig 50 méternél magasabban, másszor 

 200 — 300 m. magasságban, szemmérték szerint 

 becsülve a magasságot. 



3. Az eső az alsó felhőkből jön s az eső- 

 felhő magassága 600— "JOOO és több m.-nyire 

 lehet a talaj fölött. Valószínű, hogy a vonuló 

 madár is esőben repül, ha a talajon esőt 

 mérünk. 



4. A szél a talaj fölötti emelkedésnél kisebb- 

 nagyobb változáson megy keresztül. 



a) A szél ereje az emelkedésnél fokozódik. 

 Az Eiffeltornyon (305 m.) például 8"7, Paris- 

 ban ("Jl m.) 2"2 m. a szél sebessége másod- 

 perczenkint. Amerikában a Blue Hill obser- 

 vatoriumban úgy találták, hogy a szélerő 

 100 m.-kint télen 0'27. nyáron 95 ni. -rei 

 növekedik másodperczenkint. (Hann. Lehrb. 

 d. Met. 287. 1.) 



h) A szél iránya is változik a tengerszini 

 emelkedéshez képest. A keleti áramlatok 

 kevesbednek, a nyugotiak gyarapodnak. Pél- 

 dának felhozom a magam 16 éves (1892 — 

 1906) megfigyeléseit, melyeket Turkevén fel- 

 jegyeztem. 



Linie, ein anderesmal ist vom bekannten 

 Dreieck nichts wahrzunehmen ; jetzt beträgt 

 die Höhe nach Augenmass kaum 50 Meter, 

 dann 200—300 Meter. 



3. Der Regen fällt aus den unteren Wolken, 

 deren Höhe 600-2000, .ja auch mehr Meter 

 betragen kann. Wahrscheinlich zieht auch der 

 Vogel im Regen, wenn am Erdboden Regen 

 gemessen wird. 



4. Der Wind ändert sich in der Höhe in 

 geringerem oder grösserem Masse. 



a) Die Windstärke nimmt zu. Die Geschwin- 

 digkeit beträgt z. B. zu Paris (21 m.) 2 '2, 

 am Eiäelturm (305 m.) 8-7 m./S. Am Blue 

 Hill Observatorium in Amerika wurde fest- 

 gestellt, dass die Windstärke pro 100 m. im 

 Winter um 0*27, im Sommer um 0'95 m./S. 

 zunimmt. (Hann. Lehrb. d. Met. 2S7. S.) 



h) Beim Aufsteigen verändert sich auch 

 die Windrichtung. Die östlichen Strömungen 

 werden seltener, die westlichen häufiger. Als 

 Beispiel mögen meine Beobachtungen zu 

 Turkeve, in der Mitte der grossen Ebene aus 

 16 Jahren (1892-1906) angeführt werden. 



A levegő áramlása Turkevén "/o- — Die Luftströmung zu Turkeve "/n- 



N NE E SE S SW W NW 



14-5 ISr-Z 6-6* 6-8 148 149 11-1 121 



12-8 7-5 4-5* 5-1 12-6 197 21-0 16-8 



HO 4-7 4-5* 4-6 8-8 22-0 27 i 170 



11-3 3-7* 41 4-3 7-4 2r4 áíVl 18-7 



A szél 

 Wind 



Az alsó felhők 

 Untere Wolken 

 A közepes felhők 

 Mittlere Wolken 

 A felső felhők 

 Obere Wolken 



Ime a földszínen a NE az uralkodó szél, 

 s már az alsó felhőkben a W. A legfelsőbb 

 felhőkben négyszer fú csak északkeleti szél, 

 nyugoti pedig 29-szer 100 esetben. 



De még más változáson is megy keresztül 

 a légáramlat iránya. A keleti szelek napköz- 

 ben dél felé fordulnak, a nyugotiaknál kisebb 

 a változás. Völgyekben déltájban ellenkezőleg 

 fú a szi'l, mint reggel és este. A domborulatok 

 módosítják a szél irányát. Csak síksági állo- 

 mások után Ítélhetjük meg kellőképen a szél 

 irányát. 



Am Erdboden ist der herrschende Wind 

 der NE, im Niveau der unteren Wolken ist 

 es schon der W. Unter 100 Fällen kommt 

 der Wind in der obersten Wolkenregion nur 

 4mal von NE, 29mal von W. 



Auch noch in anderer Hinsicht ändert sich 

 die Windrichtung. Die Ostwinde drehen 

 während des Tages gegen Süd, bei den 

 westlichen kommt geringere Änderung vor. 

 In Tälern weht der Wind um Mittag entgegen- 

 gesetzt, als Früh und Abends. Auch die oro- 

 graphischen Verhältnisse modifizieren die 

 Windrichtung. Die Windrichtung kann nur 

 laut Angaben aus der Ebene gehörig beurteilt 

 werden. 



