174 



Jelen (lolgozatoni))an csak a rege,eli szél- 

 irányn3'al foglalkozom, mivel az iclőtérképeken 

 a legutóbbi' időig csak azt közölték. Kérdés 

 támad tehát, hogy mennyiben ítélhetjük meg a 

 reggeli szélviszonyokra támaszkodva az egész 

 napi áramlást. 



Némi tájékozásul megint turkevei meg- 

 figyeléseimet hozom fel. Az 1898., 1899. és 

 190t), évi márczius és április hónapokban a 

 szél ii'ánva a következő volt : 



lm jetzigen Aufsatz wird der Wind' nur 

 taut den Morgenheobachtungeii beliaudelt. weil 

 auf unseren Wetterkarten bis in die jüngste 

 Zeit nur diese Angaben mitgeteilt wurden. Es 

 muss also die Frage aufgeworfen werden, inwie- 

 weit mau die tägliche Windrichtung auf Grund 

 der ^lorgenbeobachtungen beurteilen kaiui. 



Zur Orientierung mögen meine Beobach- 

 tungen zu Türke ve dienen. Die Windrichtung 

 war in den Monaten März und .\|iril 1898, 

 1899 und 1906 foliïende: 



Szélirány 



Turkeve N 



9 



10 



7 óra reggel 

 7 Uhr früh 



7 r.. 2 d. u., 9. e. 

 7 früh. 2 nm., 9 abend.s 



"/„. 

 NE 

 14 



13 



Wiiidrichtunig "/o- 



E 

 iL' 



11 



SE 



10 



s 

 16 



sw 

 19 



15 18 



w 

 12 



12 13 



NW 



8* 



A keleti szelek (NE, E, SE, S) reggel 52, 

 egész nap 477o"kal fordultak elő; ellenben a 

 nyugotiak reggel 48, egész nap 537(j-kaJ. 



Ha tehát csupán a reggeli irányt ismerjük, 

 bátran feltételezhetjük, hogy ismeretünk némi- 

 leg módosulni fogna, ha az egész napra terjedő 

 megfigyelés alapjára támaszkodnánk. A keleti 

 irányokat kevesbítenünk, a nyugotiakat szapo- 

 rítanunk kellene. 



Minthogy a madarak bizonyos magasság- 

 ban a talaj fölött vonulnak, lássuk csak, 

 milyenek voltak a légáramlatok a vizsgálat 

 tárgyát képező három évi (1898, 1899, 1906) 

 márczius és április hónapokban. Újra Tur- 

 kevét hozom fel, mivel a magyar vonulási 

 terület közepén terül s mivel meggyőződtem, 

 hogy 14 állomásunkat jóformán Turkeve 

 meteorológiai viszonyaival pótolhatnám. 



Die östlichen (NE, Ë, SE, S) Winde wehten 

 früh mit 52, den ganzen Tag mit ■iT'/f, ; die west- 

 lichen aber früh mit 48, den Tag über mit 537o- 



Kennt man also nur die Morgeubeobach- 

 tungen, so kann man annehmen, dass die 

 3mal täglichen Beobachtungen einen gewissen 

 Unterschied aufweisen werden, indem die öst- 

 lichen Richtungen sich vermindern, die west- 

 lichen aber zunehmen werden. 



Weil der Zug in einer gewissen Höhe über 

 dem Erdboden stattfindet, lassen wir uns die 

 Strömungen im Monat März und April für 

 die drei Beobac]itungsjahre.(1898, 1899, 1906) 

 näher betraclitcii. Wir tun auch hier die 

 Beobachtungen zu Turkeve dar. weil dieser 

 Ort in der Mitte der Zugstläche liegt und 

 meil man, wie ich Ijemerkte, die Daten unserer 

 14 Stationen sozusagen mit jenen von Tur- 

 keve ersetzen könnte. 



A levegő áramlása Turkevén 1898., 1899., 190(>. évi márczius- és ápi-ilisban "/(,. 

 Strömung zu Turkeve im März und April 1898, 1899, 1906 7«. 



7J_24-9 ó""*^ feljegyzés 

 "'" '' istüudige Beobachtung 



A szél — Wind 

 Az alsó felhők — Untere Wolken 

 A közepes felhők - Mittlere Wolken 

 À felső felhők — Obere Wolken 12 



Midőn föntebb láttuk, hogy a füsti fecske 

 főképen déli szelek idején jött meg a reggeli 

 feljegyzések nyomán, akkor tudhatjuk, hogy 

 eme szelek na])pal kissé nyugot felé fordultak 

 s ahhoz az áramlathoz közeledtek, melv az 



Die Luft- 



y. csoport 

 Gruppe 



48 

 54 

 56 

 59 ',': 



Da die SchWalbe, wie oben auf Grund 

 der Morgenbeobachtuugen dargetan wurde, 

 meistens bei Südwinden ankam, so kahii 

 angenommen werden, dass diese Luftströmun- 

 gen im Verlaufe des Tages etwas gegen 



