176 



Jobb eredmény mutatkozik, lia az idő állandó- 

 ságát is tekintetbe vesszük, vagy némely eset- 

 ben a hirtelen beálló rosszabbodást (1898. ápri- 

 lis 3 — 5.), melj' sokkal gyorsabban szokott 

 beköszönteni, kivált a hőmérsékletnél, mint 

 a javulás. 



A bemutatott adatok alapján kellő értékre 

 leszállíthatjuk már most amaz ismeretes mondá- 

 sokat, hogy a madarak : a széllel, vagy a szél 

 ellen, vagy pedig megfelelő áramlatokban 

 vonulnak. A mint láthattuk, a gólya és fecske 

 hol a széllel egyezőleg, hol ellenkezőleg vonul, 

 feltéve, hogy délkeletről, délről, vagy dél- 

 nyugotról történt az indulás. De nem is ismer- 

 jük biztosan, micsoda íiraralat honol ott, abban 

 a levegőrétegben, hol egyik vagy másik faj, 

 vagy csoportosan, vagy egyenkint vonul. Hogy 

 alkalmas áramlattal vonulnak a madarak, az 

 valószinitbb, mint annak az ellenkezője ; csak- 

 hogy, sajnos, evvel nincs megmondva a vonulás 

 iránya, pedig éppen ezt szeretnők ismerni. 



Ein besseres Ergebnis zeigt sich dann, 

 wenn man auch die Stabilität des Wetters 

 in Betracht zieht, oder aber in einigen Fällen 

 den eintretenden Wettersturz (am 'S. — ö. April 

 1898), welcher sich besonders bei der Tempe- 

 ratur schneller einstellt als das Erwärmen. 



Auf Grund der vorgeführten Daten kann 

 man jene Ausprüche, dass die Vögel mit dem 

 Winde oder gegen den Wind, oder aber mit 

 geeigneten Strömungen ziehen, auf ihren 

 wahren Wert zurückführen. Wie dargetan 

 wurde, zieht der Storch uiul die Schwalbe 

 bald mit dem Winde, bald gegen den Wind, 

 vorausgesetzt, dass der Zug von Südost, Süd 

 oder Südwest her erfolgt. Wir müssen aber 

 auch bekennen, dass uns jene Strömung nicht 

 genug Ijckannt ist, in welcher die eine oder 

 die andere Art vereinzelt oder in Gruppen 

 zieht. Dass der Zug in geeigneten Strömungen 

 erfolgt, ist wahrscheinlicher als das Gegenteil; 

 leider aber ist damit nicht auch die Kiciitung 

 des Zuges angegeben, die uns doch eben 

 besonders interessiert. 



