211 



sirály- és csért'ajok, annak az oka abban rej- 

 lik, hogy a rét naí>;y területéről eltűnt a nád. 

 A szabadon úszó fészkekkel bíró madarak, 

 mint szárcsa, búvár és csérek azért pusztnl- 

 nak, mert a nád liiánya következtében a szél 

 uiajias hullámokat korbácsol fel a nyilt vizén, 

 a melyek a növényzettel alig védett fészke- 

 ket elpusztítják. 



A nád])usztulás oka abban van, hogy a sok 

 ármentesítés következtében, a mely a üuna 

 alsó folyásában szántóföldek elnyerése czél- 

 jából történt, nagyon me^^rosszabbodott az a 

 viszony, a mely a lefolyási meder és az ár- 

 vizek mennyisége között fönnáll és tetézik 

 ezt még a folyók felső részén történő szabá- 

 lyozások, valamint a kérdéses vizek forrás- 

 területén levő erdők rossz kezelése. Ezek a 

 káros hatások azt idézik elő, hogy az árvizek 

 nemcsak sokkal magasabbak, mint a koráb- 

 biak voltak, a mikor a folyók és lefolyási 

 teriiletek közti viszony a mesterséges beavat- 

 kozás által még nem volt megzavarva, hanem 

 azt is, hogy egy évben gyakran több magas 

 árvíz is veszélyezteti a vidékeket, a minek 

 az az oka. hogy a folyószabályozás követ- 

 keztében minden tetemesebb mennyiségű csa- 

 padék, a mely a hegyvidéken történik, gyor- 

 san hozzánk érkezik, de itt még a korábbi 

 árvíztől elöntött teriileteket talált, úgy hogy 

 az elöntött területekről csak későbben és 

 aránylag lassan folyik le a viz. 



Ha már most tavaszszal megjön az árvíz, 

 akkor a víz alatt megindul a nád fejlődése. 

 hogy a hajtások a víz fölé emelkedjenek. Ha 

 már most, különösen a mélyebb helyeken, a 

 nád már bizonyos magasságot elért, s utána 

 hirtelen leapad a víz, akkor a nád megdűl 

 és nem tud utána már fölemelkedni, mert 

 még igen gyönge a növése. Itt-ott ugyan elő- 

 törnek egyes elkésett hajtások, a melyek bár 

 gyöngék, mégis függőlegesen állanak és a 

 ledőlt nádon átnőnek. Ha már most jön a 

 másik árvíz, akkor a megdőlt nád, minthogy 

 fölemelkedni nem tud, rothadni kezd és a 

 gyökerek megfulladnak. 



Béllye hauptsächlich als Brutvögel aniielangt, 

 so hat diese ihren Grund in der eingetretenen 

 Entrohrung der Riedflächen, und in Hezuff 

 auf Vögel, welche frei sciiwinimende Nester, 

 wie Rohrhuhn, Taucher. Seeschwalbcn. haben, 

 auch der Umstand, dass infolge der Entroh- 

 rung der Wind das Wasser zu hohen Wellen 

 aufpeitscht, welche die schwimmenden und 

 durch Vegetation nur schlecht gesciiützten 

 Nester zerstörten. 



Die Ursache der Entrohrung besteht darin, 

 dass infolge der vielen Eindaimiuingen, welche 

 im Unterlaufe der Donau in jüngerer Zeit 

 zur Gewinnung von Ackerfeld gemacht wur- 

 den, sich das Abflussprolil im Verhältnisse 

 zur Zufuhr des Überschwemmungswassers ver- 

 schlechterte, welches durch die Regulierung 

 der Flüsse im Oberlaufe und durch die un- 

 rationelle forstliche Bewirtschaftung der Wäl- 

 der im Quellengebiete der in Frage kommen- 

 den Flüsse noch vermehrt wird. Die Wirkung 

 dieser schädlichen Ursachen ist die, dass die 

 eintretenden Hochwässer nicht nur eine viel 

 bedeutendere Höhe erreichen als in früherer 

 Zeit, wo die natürlichen Fluss- und Landes- 

 verhältnisse durch künstliche Eingriiï'e nicht 

 gestört wurden, sondern dass auch öfters 

 mehrere stärkere Überschwemmungen in einem 

 Jahre unsere Gegend heimsuchen, was da- 

 durch entsteht, dass jeder im Gebirge ein- 

 tretende Niederschlag durch die obere Fluss- 

 regulierung rasch zu uns geführt - hier von 

 der früheren Überschwemmung noch mit A\'as- 

 ser vidlgefülltes Land antrifft und das inun- 

 dierte Terrain sich erst später und relativ 

 langsam entleert. 



Tritt nun im Frühjahr Hochwasser ein, so 

 entwickelt sich unter dem Wasser die Rohr- 

 vegetation und sucht das Rohr mit seinen 

 •■Spitzen über die Wasserfläche emporzukcmi- 

 men. Hat nun das Rohr besonders in den 

 Tieflagen schon eine gewisse Höhe erreicht 

 und beginnt nun plötzlich der Wasserstand 

 zu lallen, so legt sich das Rohr um. kann 

 sich aber nicht mehr erholen, weil es zu 

 schwächlich erwachsen ist. Hie und da bre- 

 chen wohl vereinzelte Spättriebe des Rohres 

 hervor, welche zwar schwächlich, doch senk- 

 recht aufstehen und das liegende Rohr durch- 

 wachsen. Kommt nun ein zweites Hochwasser, 

 so fault das lagernde Rohr an. weil es sich 

 nicht erheben kann und die Wurzeln ersticken. 



27* 



