280 



sülyedése nem gyakorol reá semmi kedve- 

 zőtlen l)efolyást. A hiihoít röc.-^ök fészke szintén 

 ilyen úszó tutíij, de sokkal alacsonyabb és 

 általában kevesebb művészettel van meg- 

 alkotva. 



A clankasiráli/ok, küszvágó csérek- és kormos 

 szerkök telepesen fészkelnek uszadékfából, 

 nád és kákatörmellékből álló nagy úszó tuta- 

 jokon, a melyek szintén követlietik a vízállás 



gestellt, manchmal ist jedoch auch ein frisches 

 Blatt von Xi/mpliaea vorhanden. Der ganze 

 Bau schwimmt frei auf dem Wasser, wes- 

 halb das Wachsen und Sinken des Wasser- 

 standes denselben auf keinen Fall ungünstig 

 beeinflussen können. Das Nest des Hmiheii- 

 tauchers ist ebenfalls ein schwimmender Bau, 

 jedoch viel niedriger und im allgemeinen mit 

 weniger Kunst hergestellt. 



Die Lachmöven, Fhiss- und Trancr-See- 

 schwfilhen nisten kolonieweise auf grossen 

 Schwimmbänken, welche aus Schwemmholz, 

 Rohr- und Binsen-Fragmenten bestehen, und 



9. kép. Küszvágó csér fészke. — Fig. 9. Nest der Flussseeschwalbe. 

 Dr. Szlávi/ Kornél fényképfölvétele. — Photographi.sche Aufnahme von Dr. Korncl v. Szldvy. 



időszakos megváltozásait. A tutajok kelet- j 

 kezese igen egyszerű. Az árvíz elvonulása 

 után rendkívül buja növényzet fejlődik a 

 területen; részben kaszálónak, de legnagyobb 

 részben legelőnek használják. A sok rétmenti 

 község csordái keresztül-kasul járva a lege- 

 lőnek használt részeket, összevissza tördelik 

 és tapossák a ritkás náddal és kákával benőtt 

 területeket, s a kaszálás nyomán is nagy- 

 mennyiségű törmelék marad vissza. A legelső 

 árvíz mindezt fölemeli, a néha heteken át 

 dühöngő Kossova összefüggő nagy mezőkbe 

 tereli, s addig hajtja maga előtt ezt az 

 uszadéktömeget, a míg valamely le nem tarolt 

 nádas megköti. 



Ezeken a szerteszéjjel szórt uszadéktuta- 

 jokon fészkelnek az említett fajok. Minden 



fajnak 



megvannak 



külön telepei, 



den periodischen Schwankungen des Wasser- 

 standes ebenfalls folgen können. Die Ent- 

 stehung dieser Schwimmbänke ist sehr ein- 

 fach. Nachdem sich die Überschwemmungs- 

 Gewässer zurückgezogen haben, entwickelt 

 sich auf dem Gebiete eine äusserst üppige 

 Vegetation, welche teilweise als Wiese, zum 

 grössten Teile jedoch als Viehweide benützt 

 wird. Die Viehherden der vielen Riedgemein- 

 den durchstreichen das als Weide benützte 

 Gebiet in allen Teilen, wodurch der schüttere 

 Rohr- und Binsen- Bestand niedergetreten und 

 zerbröckelt wird ; nach der Heuernte bleibt 

 ebenfalls eine grosse Masse von Schwemm- 

 material zurück. Wird nun das Gebiet über- 

 schwemmt, so erhebt sich das Ganze auf die 

 Wasserfläche, und wird von dem oft wochen- 

 lang rasenden Kossova in grosse zusammenhän- 



