vi/rjiì lakmározott — liaueni a sekélj' partok 

 s/.akaclékaibiin tanyázott rizirif/ók számát is 

 nagyon iiiei^apasztotta Ezenkívül sok inolnái- 

 /efsifctí-hullát is találtam; valószinüleg a sza- 

 badban háltak s igy leverte őket a szakadó 

 vizár. 



1908 ang. IH-án a rettenetes jégeső agyon- 

 vágta határunk egész fürj- és /bi^o/y-álloniá- 

 nyát; ezenkiviil sok hamvasvarjút és kék 

 cadyalambut ütött le. 



Barthos Gyula. 



315 



bestand, — die Leichen derselben wnrden 

 später von einer Menge XeliclLrähc» ver- 

 zehrt — sondern hatten auch eine starke 

 Herabniindcrung der in den Kissen der nie- 

 deren Ufer hausenden Wasseramsehi zur 

 Folge. Ausserdem fand ich viele Leichen der 

 Haiisscliwalbc ; wahrscheinlich schliefen die- 

 selben im Freien und wurden durch die strö- 

 mende Wasserflut lieruntergeschlagen. 



Am 18- August 19U8 vernichtete ein schreck- 

 licher Hagel sämtliche h'ebìiUhner und Wacli- 

 tehi unseres Gebietes : aussei dem wurden 

 viele Neiii'lkrähcii und Hohltaiibi'n totge- 

 schlagen. 



Julius v. Barthos. 



Corvus fnigilegus L. és («tlaeiis nioue 

 dula (L.) mint időjósok. Mind a két faj 

 rendszeresen jelzi az időjárás megváltozását 

 ideges és nyugtalan viselkedéssé: A vetési 

 varjak magasan örvényelnek, majd néhány 

 100 méterrel tovább haladnak és ismét 

 keringenek vagy 40 másodperczig ; néha a 

 keringés után kígyózó vonalban függőlegesen 

 csapnak lefelé és le is ereszkednek. Ilyen 

 viselkedésük alkalmával majdnem bizonyosra 

 vehetjük, hogy már 12 vagy legkésőbb 24 

 órán belül megváltozik az időjárás. Ez a 

 megváltozás a hőmérséklet emelkedésében és 

 a légnyomás csökkenésében nyilvánul, s télen 

 havazással, őszszel és tavaszszal pedig eső- 

 zéssel jár. A nyári időszakra nincsenek ide- 

 vágó megtigycléseim, de annál több van a 

 télről és őszről, a melyek mind azt bizonyít- 

 ják, hogy ezt a viselkedésüket mindig az 

 időjárás megváltozása követi. 



A csókák is jelzik az időjárás megválto- 

 zását. Ilyenkor nyugtalanul kiáltozva kerin- 

 genek a tornyok és magasabb épületek körül, 

 egy ideig kiterjesztett szárnyakkal vitetik 

 magukat a szél által, majd egy körívvel 

 ismét visszatérnek az előbbi helyhez és ott 

 tovább csapkodnak. Ezenkívül a vetési varjak 

 módjára, sőt ezekkel együtt szokták a ma- 

 gasban \aló örvénylés litjáii jelezni az idő- 

 .járás megváltozását. 



Dk. Naűy Jenő. 



Corvus fViigilegus L. und Colaeus mone- 

 dula (L.) als Witterungsanzeiger. Heide 

 .Vrten zeigen durch nervöses, unruhiges Ver- 

 halten die Veränderung des ^\'etters an Die 

 Saatkrähen kreisen sehr iioch, fliegen dann 

 einige 100 Meter weiter und kreisen dort 

 wieder etwa 40 Sekunden lang ; nach dem 

 Kreisen fallen sie oft in einer Schlangenlinie 

 senkrecht herab und lassen sich nieder. Wenn 

 sie sich auf diese Weise gebärden, so kann 

 man mit Sicherheit darauf rechnen, dass sich 

 die Witterung^ schon innerhalb 12. aber spä- 

 testens innerhalb 24 Stunden ändern wird. 

 Diese Veränderung zeigt sich im steigen der 

 Temperatur und im Sinken des Luftdruckes, 

 und bedeutet im Winter Schnee, im Herbste 

 und Frühling Regen. Für den Sommer be- 

 sitze ich keine diesbezüglichen Beobachtungen, 

 umso mehr jedoch aus dem Herbst und Win- 

 ter, welche sämtlich beweisen, dass ein sol- 

 ches Gebaren immer einer Veränderung der 

 Witterung vorausgeht. 



Auch die Dohlen zeigen die Veränderung 

 des Wetters an. Bei diesen Gelegenheiten 

 undireisen sie unruhig schreiend die Türme und 

 höheren Gebäude, lassen sich eine Zeitlang 

 mit ausgebreiteten Flügeln vom M'inde trei- 

 ben, kehren dann in einem Bogen vviederzur 

 ursprüngliclien Stelle zuiück und flattern 

 dort weiter. Ausserdem pflegen sie auf Art 

 und Weise der Saatkrähen, oft mit densel- 

 ben in Gesellschaft, durch tlas Kreisen in 

 grosser Höhe die Veränderung des Wetters 

 anzuzeigen. 



Dr. Eugen Nagy. 

 40* 



