837 



arra az eredményre vezet. Imgy Magyarország 

 keleti része az északi Németországban és 

 Dániában honos fehér gólyák átvonulási terü- 

 lete. Azért választják ezt a vidéket átvonu- 

 nulási területnek, inert ez a legrövidebb és 

 legbiztosabb út a téli szállás felé, minthogy 

 magassági fekvése megfelelő és aránylag 

 rövid utazás után mindig alkalmas táplálko- 

 zási területekre érnek- Minthogy a vonulás- 

 nak ez a módja csakis erre a fajra jellemző, 

 azért kimondható az a tétel, hogy a vonulás 

 oly biológiai tulajdonsága a madárnak, a 

 mely a többi tulajdonsággal korreláczióban 

 áll s ezért minden fajnak a vonulását külön- 

 külön kell megvizsgálni, vagyis nincsenek oly 

 általános törvények, a melyek valamennyi faj 

 vonulására érvényesek volnának. A vonulás 

 lényegében a faj fonlartására irányul s azok- 

 nál a fajoknál van kifejlődve, a melyek fész- 

 kelési területeiken évszakonkint változó táp- 

 lálékhoz alkalmazkodtak; az őszi vonulás 

 menekülés az éhhalál elől, a tavaszi vonulás 

 pedig visszatérés azokra a területekre, a me- 

 lyekhez az illető egyének a legjobban alkal- 

 mazkodtak, a hol tehát éppen a szaporodás 

 idejében a legkedvezőbb életföltételeket ta- 



Dr. KoLLiBAY P. a sziléziai és vesztfáliai 

 ornisz föltűnően nagyarányú különbségét is- 

 mertette, azzal a czélzattal, hogy hasonló 

 irányú vizsgálatokkal Németország ornitho- 

 geographiai viszonyai tisztázhatók legyenek. 



Zimmermann T. minden évben huzamosabb 

 ideig tartózkodik a Danzig közelében fekvő 

 Hela félszigeten, a hol általában ornithologiai 

 és különösen ornithophaenologiai megtigyelé- 

 sekkel foglalkozik. Tanulmányai alap.ján rész- 

 letesen ismerteti a félsziget madárvilágát s 

 azok nagyrészét bőrben is bemutatja. 



Dr. Sprisek a madarak néhány külső para- 

 zitájáról tartott előadást, hangsúlyozva azt, 

 hogy voltaképiicn ez a tudományág is hozzá- 

 tartozik az ornithologiához. amennyiben néhány 

 biológiai tulajdonság kifejlődése éppen az 

 ektoparazitákra vezethető vissza. 

 Aquila XV. 



tat, dass die östliclien Gegenden Ungarns das 

 Durchzugsgebiet der in Norddeutschland und 

 Dänemark brütenden weissen Störche bilden. 

 Diese Gegenden werden deshalb als Durch- 

 zngsgebiet gewählt, weil hier der kürzeste 

 und sicherste Weg zu den Winterquartierefii 

 führt, indem die Höhenlage dem Storchfluge 

 entsprechend ist, und sich nach verhältnis- 

 mässig kurzen Tagestouren immer geeignete 

 Nahrungsstellen vorfinden. Indem diese Zugs- 

 weise nur für diese Art charakteristisch ist, 

 kann es ausgesprochen werden, dass der Zug 

 eine solche biologische Eigenschaft des Vogels 

 ist, welche mit den übrigen Eigenschaften der 

 Art in Korrelation steht, weshalb der Zug 

 jeder Art separat untersucht werden muss ; 

 mit anderen Worten : es gibt keine allgemei- 

 nen Gesetze, welche für den Zug einer jeden 

 Art massgebend wären. Nach seinem innersten 

 Wesen bezweckt der Zug die Erhaltung der 

 Art, und ist diese Eigenschaft bei jenen Arten 

 ausgebildet, welche sich auf ihrem Fortpflan- 

 zungsgebiete einer periodisch verschwinden- 

 den Nahrung anpassten ; der Herbstzug ist 

 ein Fliehen des Hungertodes, der Frühjahrs- 

 zug die Rückkehr auf jene Gebiete, welchen 

 sich bestimmte Individuen am besten ange- 

 passt haben, wo dieselben daher gerade zur 

 Zeit der Fortpflanzung die günstigsten Lebens- 

 bedingungen vorfinden. 



Dr. P. KoLLiB.w bespricht die auffallend 

 grossen Unterschiede der schlesischen und west- 

 phalischen Omis, und zwar mit der Tendenz, 

 dass durch ähnliclie Untersuchungen die 

 ornithügeographischen Verhältnisse Deutsch- 

 lands geklärt werden können. 



Th. Zimmermann hält sich jedes Jahr längere 

 Zeit auf der nahe bei Danzig liegenden Halb- 

 insel Heia auf, wo er sich im allgemeinen 

 mit oniithologischen, besonders aber mit 

 ornithopliänologischen Studien beschäftigt. 

 Auf Grund seiner Studien gibt er eine aus- 

 führliche Schilderung über die Vogelwelt der 

 Halbinsel, und zeigt einen grossen Teil der- 

 selben auch in Bälgen vor. 



Dr. Speiser hielt einen Vortrag über einige 

 Ektoparasiten der Vögel, wobei er betont, 

 dass in Wirklichkeit auch dieser Zweig der 

 Wissenschaft der Griiitliologie angehört, indem 

 sich die Entwickehing einiger biologischer 

 Eigenschaften gerade auf die Ektoparasiten 

 zuriickt'üliren lässt. 



43 



