13 



oldalt kitöltő jelentésében 7 évi fennállás után 

 a megfigyelés szervezésének előhaladásáról, 

 vagy az adatok feldolgozásáról -- az igazi- 

 ról - - mit se tudott jelenteni s azonfelül a 

 titkárságnak a felmentést nem lehetett meg- 

 adni. 



A budapesti Il-ik kongresszust Reiser Otmáb 

 „tudományosan legjobban előkészített'' -nek 

 nevezi. 



Mivel a tudományos irány és az előkészítés 

 tekintetében a kormány feltétlen hatalommal 

 ruházott fel és a legjobb tudományos és 

 adminisztratív erők támogattak, abban a hely- 

 zetben voltunk, hogy bemutathattuk a kon- 

 gresszusnak Magyarország addig ismeretes 

 orniszát, a madarak vonulására vonatkozó 

 történeti anyagot s azonkívül egy nagy stíl- 

 ben, tisztán a kongresszus alkalmára végre- 

 hajtott vonulási megfigyelés eredményét. Abban 

 az összeállításban pedig, melyben a madár- 

 vonulásról szóló irodalom történetét foglaltam 

 össze, megjelöltem egyszersmind az irányt is, 

 melyben haladnunk kell. Ennek rendezett 

 anyagán épült fel későbben a M. 0. K. 



A második kongresszus a illik helyéül 

 Parist jelölte, hol vele egy időben -- 1900 - 

 tartották épen a nagy világkiállítást is. Az 

 1891-től 1900-ig terjedő időközben indult meg 

 újból nagy nehézségek leküzdése után az 

 „Ornis" a megszokott vegyes ornithologiai 

 tartalommal, ellentétben a Németországban 

 megjelent német jellemű évfolyamokkal, inkább 

 francziás jellemvonásokkal. A P. I. 0. C. 

 franezia vezetősége a III. kongresszus elé 

 semmiféle jelentést se terjesztett be és a 

 sokkal később megjelent „Compte Rendu" 

 se tartalmaz semmi olyast se, a mit a P. I. 

 0. C. kilenez esztendős szervező tevékeny- 

 ségének lehetne nevezni oly értelemben, a 

 hogy azt az I-sö kongresszus kijelölte. Nagyon 

 is feltűnt, hogy Angot, a legjobb franezia 

 aviphaenologus a kongresszust szervező bizott- 

 ságokba nem volt bevonva. 



Apparat reichlieh sorgte. Es ist bekannt, 

 dass die 1884 in Wien bestellte Leitung des 

 P. I. 0. C. in ihrem, i. J. 1891 vorgelegten 

 kaum einige »Seiten füllenden Bericht seiner 

 Existenz von sieben Jahren über einen Fort- 

 gang der Organisation auf dein Gebiete der 



Beobachtung, oder der Bearbeitung 



der 



wirklichen 



nichts zu berichten hatte und 



obendrein dem Secretariat die Décharge nicht 

 ertheilt werden konnte. 



Den zweiten Congress von Budapest nennt 

 0. Reisiîr den „wissenschaftlich bestvorberei- 

 teten". 



Da ich hinsichtlich der wissenschaftlichen 

 Richtung und Vorbereitung von Seite der 

 Regierung absolute Vollmacht hatte und von 

 den besten wissenschaftlichen und administra- 

 tiven Kräften unterstützt wurde, waren wir 

 im Stande, dem Congresse die zur Zeit be- 

 kannte Ornis Ungarns vorzuführen, das ge- 

 dämmte geschichtliche Materiale über den 

 Zug der Vögel und ausserdem das Resultat 

 einer im grossen Style, speciell anlässlich 

 des Congresses durchgeführten Zugsbeobach- 

 tung, bearbeitet vorzulegen. Die durch mich 

 bewerkstelligte Zusammenstellung der Ge- 

 schichte der Litteratur, welche über Vogelzug 

 abhandelt, gab auch die Richtung an, in 

 welcher fortgeschritten werden sollte. Auf 

 dieses geordnete Materiale wurde später 

 die „Ungarische Ornithologische Centrale" 

 basiert. 



Der zweite Congress bestimmte als Vorort 

 für den III. Paris, wo derselbe im Jahre der 

 grossen Weltausstellung - 1900 — auch 

 abgehalten wurde. Während des Zeitraumes 

 von 1891 — 1900, also von neun Jahren, er- 

 schien nach Überwindung grosser Schwierig- 

 keiten die „Ornis" mit gewohntem gemischten 

 ornithologischen Inhalt, im Gegensatze zu den 

 in Deutschland herausgegebenen Jahrgängen 

 deutschen Charakters, mit mehr französischen 

 Character Die französische Leitung der P. I. 0. 

 C. legte dem III. Congresse schon keinen Be- 

 richt vor und im viel später erschienenen 

 ..Compte Rendu" ist auch nichts enthalten, 

 was als neunjährige organisatorische, im Sinne 

 des I. Congresses entwickelte Thätigkeit des 

 P. I. C. aufgefasst werden könnte. Höchst 

 merkwürdig ist es, dass Angot, der beste 

 Aviphaenologe Frankreichs dem französichen 

 Comité nicht angehörte ! 



