29 



GAAL GASTON. 



A vonulás kutatásának eszközei között ez 

 idő szerint csakis az átlagszámokra alapított 

 eljárások kecsegtetnek pozitív eredménynyel. 

 (Aquila. VII. 1900. p. 374-377.) 



A vonulási adatok kritikai ellenőrzése el- 

 engedhetlen s ennek eszköze : egyes adott 

 területegységeken belül, a több évi megfigye- 

 lések adataiból kiszámított átlagszám. 



Átlagszámol- — (mathematikai eljárás) — 

 pontosabb eredményt szolgáltatnak, mint a 

 középszámok — (mértani eljárás.) (Aquila. VII. 

 1900. p. 358—359.) 



A vonulás anyagának összehasonlító nemzet- 

 közi feldolgozásához a geographico-chrono- 

 logikus alap — (zóna-rendszer) - - a meg- 

 felelő. (Aquila IV. 1897. p. 45—47.) 



Mint uégyszög-rendszerbövebben kifejlesztve 

 s kifejtve. (Aquila. VII. 1900. p. 13 -14, 371.) 



Extravillán és intramllán adatok között 

 kétségtelen időbeli differenczia konstatálható. 

 (Összes jelentések adataiból.) 



A késés észak felé — több-kevesebb preczi- 

 zitással minden fajnál évről-évre constatálható. 

 (Összes jelentésekből.) 



A tavaszi vonulás főiránya tehát Magyar- 

 országon északi. — Részletekben azonban 

 mutatkozik eltérés, igy a gólyánál az ország 

 keleti felében a felvonulás DK->ÉNY-i irányú, 

 a Nagy-Alföldön s az ország nyugati részein 

 ellenben DNY— ÉK-i ; a főirány azonban vé- 

 gezetül mégis É-i. (Aquila. III. 1896. p. 69.; 

 IV. 1897. p. 64.) 



Azt az állítást, hogy a vonuló fajok mind 

 kénytelenek a magas hegységeket megkerülni, 

 a magyarországi megfigyelések határozottan 

 megczáfolják. Aquila. III. 1896. p. 74. Ciconia 

 albára és más fajokra nézve azóta Ektl erdő- 

 mester megerősítette. 



Egyes madárfajoknál nem az „első érkezés", 

 hanem a „zöm" megérkezésének dátuma — 

 (Culminatio) — adja a felvonulásnak egyön- 

 tetűbb képét. (Aquila. II. 1896. p. 60—61. 

 Alauda arvensis). 



GASTON v. GAAL. 



„Unter den, bei der Zugsbeobachtung in 

 Betracht kommenden Factoren, versprechen 

 nur die auf Durchschnittszahlen beruhenden 

 Operationen ein positives Resultat." (Aquila 

 VII. 1900 p. 370—377.) 



„Die kritische Contrôle der Zugsdaten ist 

 unerlässlich ; das Mittel sind die aus mehr- 

 jährigen Beobachtungen gewonnenen Durch- 

 schnittszahlen des gegebenen Gebietes." 



..Durchschnittszahlen mathematisches 



Verfahren - - ergeben ein pünktlicheres Re- 

 sultat, als die Mittelzahlen - - geometrisches 

 Verfahren." (Aquila VII. 1900 p. 358—359.) 



„Als Grundlage für die vergleichende inter- 

 nationale Bearbeitung des Zugsmateriales ist 

 die geographisch-chronologische Methode — 

 Zonen-System -- die geeignete." (Aquila IV. 

 1897 p. 45-47.) 



„Wurde als Quadrat-System eingehender 

 ausgebildet und darstellt in Aquila VII. 1900 

 p. 13—14, 371." 



„Zwischen extravillan und in trav Ulan Daten 

 besteht unzweifelhaft eine zeitliche Differenz." 

 (Aquila aus allen Meldungen gezogen.) 



„Die Verspätung gegen Norden ist mehr 

 oder minder scharf, aber bei jeder Art und 

 von Jahr zu Jahr constatierbar." (Am allen 

 Meldungen gezogen.) 



„Die Hauptrichtung des Frühjahrszuges 

 ist mithin in Ungarn nördlich. In Theilen 

 zeigt sich aber auch eine Abweichung, so 

 ist beim weissen Storch in der östlichen 

 Hälfte des Landes der Aufzug Südost -* Nord- 

 west, in der grossen Tiefebene Alföld und 

 dem westlichen Teile des Landes Südwest 

 -*■ Nordost; die Hauptrichtung ist aber schliess- 

 lich doch Nord." (Aquila III. 1896 p. 69 und 

 IV 1897 p. 64.) 



„Die Behauptung, dass die ziehenden Ar- 

 ten ohne Ausnahme gezwungen sind, die 

 Hochgebirge zu meiden, wird durch die un- 

 garischen Daten entschieden geleugnet." 

 (Aquila III. 1896 p. 74. Seither für Ciconia 

 alba, Storch und Andere durch Forstmeister 

 Ertl bestätigt.) 



„Bei einigen Arten giebt nicht das erste 

 Erseheinen, sondern das Datum der Ankunft 

 des Gross - Culmination das einheit- 



lichere Bild des Aufzuges." (Aquila III. 1896 

 pap 6<> — 61. Alauda arvensis.) 



