31 



(a füsti fecskénél 60 — 70 napot) vesz igénybe: 

 ingadozás. (Aquila. VII. 1900. p. 363.) } 



Az „ingadozás"' tehát biológiai tünet, mely 

 ennélfogva nem irható tisztán a megfigyelés 



hiányosságának számlájára. (Aquila. VII. 1900. 

 p. 363.) 



A vonulás tartamának általános ingado- 

 zása, már a legkisebb területi viszonylatok- 

 ban: falunkint is bebizonyítottalak tekinthető, 

 a melynél ennélfogva sem phaenologiai, sem 

 geographiai, hanem kizárólag biológiai ténye- 

 zők lehetnek a ható okok. Aquila. VII. 1900. 

 p. 365.) 



HEGYFOKY KABOS : 



A madárvonulás terén elért eredmény. 



Tiz évi (1890 91; 1894/1901) adataink 

 (10,053) szerint a füsti fecske Magyarországon 

 április 7-ik napján érkezett meg 



Április 7-ik napjának átlagos 24 órai hő- 

 mérséklete a tenger színén 7 állomásunk 

 45 éves feljegyzése szerint 9'9 C. fokot tesz 

 az é. sz. 47" és a k. h. Fer. 37° 2' által meg- 

 határozott ponton. (Az 1890., 1891. évi ada- 

 taink szerint volt a megérkezés apr. 49 és 

 a hőfok 94 C. Aquila II. 128., 136. 1.) 



A fecske megérkezésének 10,053 adata 

 13 pentad imárcz. 7 — 11 és máj. 6 — lOi között 

 oszlik meg. Az adatok eleinte kevés számúak, 

 majd szaporodnak, míg április 6 -10-ike között 

 beáll a kulinináczió (25'3%-kal), azután keves- 

 bednek az esetek. 13 fajnál a megjelenés 

 ugyanígy megy végbe. (Aquila. X. 196. 1.) 



A kulmináczió előtti 6 pentadra az ada- 

 toknak 41 5, az utána következő pentadra 

 33 2 /,,-« 1 jut ; a kulmináczió előtt tehát töme- 

 gesebb a fecske megjelenése, mint utána 



A füsti fecske megjelenésénél 100 — 100 

 méternyi emelkedés mintegy 3 napos (303) 

 késést okoz; az elköltözésnél mintegy 07 

 napot tesz a különbség 100 méterrel maga- 

 sabb és alacsonyabb fekvés között ; fent 



verhältnissmässig langen Zeitraum — bei der 

 Rauchschwalbe 60 — 70 Tage : Schwankimg." 

 (Aquila VII. 1900 p. 363.) 



„Die Schwankung ist demnach eine biolo- 

 gische Erscheinung, welche sonach nicht aus 

 schliesslich auf Rechnung der falschen Be- 

 obachtung gestellt werden kann." (Aquila 

 VII. p. 363.) 



„Die allgemeine Schwankung in der Dauer 

 der Besiedelung kann schon als selbst in den 

 kleinsten Gebietseinheiten von Dorf zu Dorf 

 bestehend, als bewiesen betrachtet werden, 

 wobei also weder phaenologische, noch geo- 

 graphische, sondern ausschliesslich biologische 

 Factoren die wirkenden Ursachen bilden." 



JAKOB HEGYFOKY: 



Errungenschaften auf dem Gebiete des Vogel- 

 zuges. 



Laut lOjähriger Daten (1890/91. 1894/1901, 

 10,053 Fälle) erschien die Rauchschwalbe in 

 Ungarn am 7. April. 



Die Temperatur des 7. April beträgt laut 

 _4stündigen Angaben im Meeresniveau, ge- 

 stützt auf 45jährige Beobachtungen von sieben 

 Stationen, 9'9 C. Grade, und zwar auf jenem 

 Funkte des Landes, welcher bestimmt ist, 

 durch die nördl. Br. 47° 1' und die ö. L. 

 von Fer. 37° 2'. (Die Daten der Jahre von 

 1890 und 1891 ergaben als mittleren An- 

 kunftstag den 4'9. April und als Temperatur 

 9-4 C ü . Aquila II. p. 128, 136.) 



Die 10,053 Ankunftsdaten der .Schwalbe 

 vertheilen sich auf 13 Pentaden (zwischen 

 den 7 — 11. März und den 6 — 10. Mai). Im 

 Anfang kommen wenig Daten vor, dann 

 mehr und mehr, bis sich die Culmination ein- 

 stellt am 6—10. April (mit 253 Percent), 

 hernach werden die Fälle seltener. Bei 13 

 Arten ist dasselbe wahrzunehmen, wie bei 

 der Schwalbe. (Aquila X. p. 196.) 



Auf die 6 Pentaden vor der Culmination 

 fallen 41 '5. auf die anderen 6 Pentaden nach 

 der Culmination 33'2% a U er Daten ; vor der 

 Culmination ist also das Erscheinen der 

 Schwalbe massenhafter, als nachher. 



Auf eine Erhebung von 100 Meter fällt 

 eine Verspätung beider Ankunft der Schwalbe 

 von etwa 3 Tagen (3'03) ; beim Wegzug ein 

 früheres Aufbrechen oben als unten um etwa 

 0-7 Tage. (Aquila IL p. 131 und 148) 



