32 



korábbi, alani későbbi az elindulás, i Vquila. 

 II. L31. és 14S. 1.) 



A t'üsli fecske megjelenésbeli késese észak 

 teli' 11 szélességi tokra mintegy L'17 napot 

 tesz. (Természettudományi Közlöny 19<U. évi'. 

 292. 1.). A hőmérséklet is gyorsabban fogy 

 a felszállásnál 1000 méterenkint, mint ha dél- 

 ről észak felé haladunk ugyanannyival. 



A fecske megjelenése es ('eszekre szállása 

 közötti idő annál rövidebb, minél később érke- 

 zik meg valamely helyen. (Term. Közi. 1901. évf. 

 _!94. 1.1. A korán megjelenők tehát többnyire 

 nem maradnak meg. 



A fecske leggyakrabban alacsony légnyomás, 

 vagyis légnyomási depressziók idején szokott 

 megjönni. (Aquila. MI. 390. 1. és IX. 47. 1) 



Ha a depressziók középpontja Magyarország- 

 tol nyugatra esik s útjok északra vagy észak- 

 keletre visz, akkor a fecske megjelenése leg- 

 tömegesebb. (Aquila IX. 48. és 68. 1.) A 

 depressziók jó oldala meleg, délies szeleivel 

 sietteti tehát a megjelenést. 



A légnyomási depressziók jó oldala siettető- 

 leg hat a kakuk, mezei pacsirta, vadgalamb, 

 seregély, bibicz, barázdabillegető, erdei sza- 

 lonka, fehér gólya, búbos banka, házi fecske, 

 gerle, sárga rigó és fürj megjelenésénél is. 

 (Aquila. IX. p. 78; X. p. 193.) 



A depressziók utórésze, rossz oldala, hűvös. 

 északias szelekkel késlelteti a megjelenést a 

 füsti fecskénél, valamint az emiitett 13 fajnál. 

 (Aquila. IX. 59. 1.; X. 193. 1.). Általában szólva, 

 a hőmérsékletnek pozitív eltérése a normális- 

 tól sietteti, negativ eltérése pedig késlelteti 

 a megjelenést. (Aquila. IV. 12 1) 



Minthogy európai depresszióink sokszor 

 Afrika északi részére is hatnak, könnyen 

 jöhetnek jó oldalukon madaraink délies áram- 

 latokkal hozzánk. (Aquila. X. 194. 1.) 



A megérkezési adatok több napot számláló 

 időszakot ölelnek fel a korábban, mint a 

 későbben megjelenő fajoknál; ehhez képest a 

 kulmináczió határozottabban lép fel a későn. 

 mint a korán érkezőknél. A megjelenés tüne- 

 inénye e szerint a korán megjelenő fajoknál 

 Lassúbb, a későn megérkezőknél gyorsabb 

 lefolyású. (Aquila. IV. 4. es X. 195. 1.) 



Auf je 1 Grad nördlicherer Breite fällt 

 eine Verspätung liei der Ankunft der Bauch- 

 schwalbe um etwa l " 17 Tag. (Természet- 

 tudományi Közlöny. Jahrg. 1901 p. LÌ9±> 

 Auch die Temperatur fällt schneller auf einen 

 Kilometer nach oben, als von Süden nach 

 Norden. 



Das Intervall zwischen dem Erscheinen 

 und dem Besiedeln des Nestes ist umso kür- 

 zer, je früher sich die Schwalbe an einem (irte 

 zeigt, (Term. Közi. Jahrg. 1901 p. 294.) Die 

 frühzeitigen Ankömmlinge bleiben also selten. 



Die Schwalbe erscheint am häufigsten bei 

 niedrigem Luftdrücke, bei Depressionen. (Aqu. 

 VII. p. 390 und IX. p. 47.) 



Liegt das Centrum der Depressionen west- 

 lich von Ungarn und ist ihre Bahn nördlich 

 oder nordöstlich gerichtet, dann erfolgt das 

 Erscheinen der Schwalbe am massenhaftesten. 

 (Aquila IX. p. 48 und 68.) Die gute Seite 

 der Depressionen mit ihren warmen, südlichen 

 Winden begünstigt also das Erscheinen. 



Die gute Seite der Depressionen wirkt 

 beschleunigend auch bei Cuculus e, Alauda 

 a., Columba oe., Sturnus s., Vanellus v., 

 Motacilla a., Scolopax r., Ciconia e, Upupa 

 e., Chelidonaria eh., Turtur t., ( »riolus o., 

 Coturnix e. (Aquila IX. p. 78 ; X. p. 193.) 



Der hintere Theil, die schlechte Seite der 

 Depressionen mit ihren kühlen, nördlichen 

 Winden wirkt verzögernd auf das Erscheinen 

 der Schwalbe und der angeführten 13 Arten. 

 (Aquila IX. p, 59; X p. 193.) Im Allgemei- 

 nen wirkt ein positives Abweichen der Tem- 

 peratur von der normalen beschleunigend, 

 ein negatives verzögernd auf das Erscheinen 

 ein. (Aquila IV. p. 12.) 



Die europäischen Depressionen dehnen ihren 

 Wirkungskreis oft auch auf Nord- Afrika aus, 

 mithin können an ihrer guten Seite unsere 

 Vögel mit südlichen Luftströmungen leicht 

 ankommen. (Aq. X. p. 194.) 



Die Ankunftsdaten der früher ankommen- 

 den Arten erstrecken sich auf einen längeren 

 Zeitraum, als jene der späteren Ankömm- 

 linge ; dementsprechend entwickelt sich die 

 Culmination bei den letzteren besser, als bei 

 den früheren. Das Phänomen der Erschei- 

 nung vollziehet sich also bei den frühzeiti- 

 geren Ankömmlingen langsamer, als bei den 



