52 



jelekből, hogy as ostobákat és hiszékenye- 

 ket rémítsék, noha gyakran semmi sem 

 teljesedik be abból, a mivel fenyegették 

 eket. (Tehál ez is silány ijesztgetés.)" 



il a g y a rá zat: 



Dr. Finái.y : „A strepitus jelentése a thriorum 

 jelentésétől függ; úgy :i hogy Erasmus 

 írja (dpíwv) a fügefa levelét jelenti ; de 

 amint ugyanő sejti, (frpitBv) adja a he- 

 lyes értelmet. 



A fügefalevél a tűzben ropog, tehát 

 strepitus - = ropogás ; a kavicsokat az 

 urnában csörgetik, tehát strepitus = 

 csörgés, zörgés. A görög közmondás latin 

 fordítása csak az első értelmet adja. 



Decsi szövege: „ Complurium Thrio- 

 rum ego sirepitum audivi"; „Egyébkor 

 is láttam ágon tarvarjút'' 1 nem fordítás, 

 hanem valamely értelmileg megfelelő 

 magyar közmondás. 11 



Ez így is van ! 



Semmi sem jellemzi szebben és job- 

 ban dr. Finái.v felfogásának helyességét 

 és egyben élességét is, mint az, hogy 

 észreveszi, hogy szerinte Ducsi a tar- 

 varjúról szóló élő magyar közmondásra, 

 mint jellemzőt alkalmazta Erasmus köz- 

 mondását, a mely a hangos, recsegő, de 

 üres fenyegetödzésre, lármára és fecse- 

 gésre vonatkozik. 



A teljes és biztos megfejtést és a 

 tarvarjúval való összefüggést azonban 

 a madárnak, úgy alkatából folyó tulaj- 

 donságainak alapos ismerete nélkül nem 

 adható ; ezeknek ismerete mellett azon- 

 ban így alakúi : 



A ki arról beszél, hogy egy ebkor, 

 ma, vagy bármikor látta a tarvarjút 

 ágon, az üres fécsegést véges, mert 

 a tarvarjú nem száll ágra; a ki 

 pedig azt akarja, hogy ne tartsák 

 üres fecsegőnek, as ne beszéljen az 

 ágon ülő tarvarjúról — és ebbe van 

 foglalva az üres fecsegőre nézve a 



Dr 



böse Dinge, u/m die Dummen und Leicht- 

 gläubigen zu schrecken, obgleich oft nichts 

 von alledem eintrifft, womit sii- sie er- 

 schreckt Indien. (Also ist auch dies eitles 

 Graulenmachen.) " 



Erlauf e r 



r u n g\ 



l'i 



: „Die Bedeutung von strepitus 

 hängt von der Bedeutung von thriorum 

 ab; so wie es Erasmi s schreibt (ftpieov), 

 bedeutet es das Laub des Feigenbaumes; 

 aber so, vue er selber vermutet, gibt es 

 (dpuüv) den richtigen Sinn. 



Das Feigenlaub prasselt im Feuer, 

 also strepitus ^ Geprassel ; die Kiesel- 

 steinchen macht man in der Urne ras- 

 seln, daher strepitus - = Gerassel. Die 

 lateinische Übersetzung des griechischen 

 Sprichwortes gibt nur den ersten Sinn. 



Decsi's Text: „ Complurium Thriorum 

 ego strepitìi m undici" : ..Aneli sonst suli 

 idi den Kahlraben auf dem Ast" ist keine 

 Übersetzung, sondern etwa ein dem Sinne 

 nach entsprechendes ungarisches Sprich- 

 wort." 



Dem ist auch so ! 



Nichts charakterisiert die Richtigkeit 

 und zugleich den Scharfsinn von Dr. v. 

 Finály's Auffassung schöner und besser, 

 als dies, dass er bemerkt, wie Decsi auf 

 das rom Kahlrahen redende, gangbare 

 ungarische Sprichwort als charakterisie- 

 rend dus Sprichwort des Erasmus ange- 

 wendet I/ut, dus sich auf lautes, geräusch- 

 volles, aber leeres Drohen, auf unnützen 

 Lärm und Geschwätz bezieht. 



Vollkommener und sicherer Aufschluss 

 und der Zusammenhang mit dem Kulil- 

 rulicn kann indessen ohne gründliche 

 Kenntnis seiner Lebensart und der aus 

 seinem Körperbau sich ergebenden Eigen- 

 schaften des Vogels nicht gegeben bezw. 

 erwiesen werden; aus der Kenntnis dieser 

 Dinge ergibt sich aber das folgende : 



11 'er davon redet, dass er sonst, 

 heute oder wann immer den Kahl- 

 raben auf einem Ast gesehen habe, 

 der redet leeres Geschwätz, denn der 

 Kahlrabe lässf sich auf keinen Ast 

 nieder; wer aber zoili, dass man ihn 

 nicht füreinen eitlen Schwätzer halte, 

 der soll nicht von Kahlraben reden. 



