142 



26-30. 



17. 



V. 

 1-5. 



A zónák középszámai szabálytalanul sora- 

 koznak egymás mellé, a minek az a magya- 

 rázata, hogy egy-egy zóna többféle területen 

 megy keresztül; ez a táblázat csak részben 

 alkalmas a geographikus befolyás bizonyítá- 

 sára. 



Meglepő az az eredmény, a mit a régiók 

 középszámainak összehasonlítása ad. A keleti 

 hegyvidék a legkorábbi, utána a Dunántúl 

 következik, az Alföld pedig a harmadik helyet 

 foglalja el a sorrendben, holott a legtöbb faj- 

 nál vagy az első helyen, vagy a kettő között áll. 



Die Mittel der Zonen reihen sieh unregel- 

 mässig aneinander, was dadurch erklärt wer- 

 den kann, dass eine Zone durch verschiedene 

 Gebiete zieht; diese Tabelle kann nur 

 theilweise als Beweis des geographischen 

 Einflusses gelten. 



Auffallend ist das Resultat, welches die 

 Vergleiehung der Mittel der vier Regionen 

 ergiebt. Am frühesten ist die östliche Er- 

 hebung, derselben folgt das Hügelland j. d. 

 Donau, die Tiefebene nimmt die dritte Stelle 

 ein, während doch dieselbe bei den meisten 

 Arten entweder an erster Stelle steht oder 

 doch zwischen diesen beiden. 



L. (F.) - Mart. 21. 

 Lk. (Sp.) — Mai. 4. 



(in) Arad. (XLVL) 

 | Liptó-Ujvár 

 | Szepes-Béla. 



J. (Sch.) - -- 45 nap (Tage) 

 Ä\ (M.) - Apr. 13. 



50. ■* — ► Cyanecula suecica, L. 

 (Erithacus cyaneculus, Wolf.) 

 XLVn«. - Apr. 12. — (in) Boz. 



XLV. 



51. ■* — ► Dafila acuta, (L.). 

 Mart, 8. — (in) Ó-Verbász. - - 20 drb. -* K. - 20 St. 



O. 



XLV. 



XLV«. 

 XLVR 



| Áttelelt - | . .p. 



I Überwinterte/ 



.. O-Veriász 

 ., Izsák. 



52. "*^> Emberiza calandra, L. 



(Emberiza miliaria, L.) 



XLVnia. Mart, 7. (in) Tavarna. 



XLIX. fí^Zj •■ Un 9vár. 



I l lierw interte | J 



