UM 



adatai, kivált gyengébb szervezetű mada 

 rainknál. 



De vájjon hogyan tudják meg Afrikában, 

 Kis-Ázsiában tartózkodó madaraink, hogy ná- 

 lunk jó idő van ? 



A légnyomási depressziók, melyek Európa 

 nyugoti vidékén mutatkoznak, részint Afriká- 

 ból jönnek s Európa északi vagy északkeleti 

 vidékére tartanak ; részint Francziaország és 

 Angolország körül tűnnek fel. kelet vagy 

 északkelet felé haladnak s gyakran egész 

 Európára, sőt Afrika északi vidékére is kiter- 

 jednek. A légnyomás ilyen alakulásakor déli 

 szelek keletkeznek s főkép ezekkel kelhetnek 

 útjokra s jöhetnek és jönnek is meg madaraink. 

 Ámde néha csalódnak is, midőn jó időben 

 útra kelve, a légnyomási depresszió kedvező 

 riórészéből csúnya utórészébe kerülnek. Ilyen- 

 kor aztán gyászos véget is érhet útjok. Meg- 

 történik, hogy depresszió depressziót követ s 

 napokon át jó oldaluk felénk fordul ; ámde 

 egyszer csak megváltozik útjok, vagy átha- 

 ladnak ugyanis országunkon, vagy déli hatá- 

 runk mellett kelet felé tartanak és vége a jó 

 időnek, csúnya, hideg, havas napok köszön- 

 tenek be ilyenkor tavaszszal, 



Minthogy tehát főkép déli széllel jönnek 

 meg madaraink, el kell fogadnunk az ebből 

 folyó következményt, hogy a vonulás leg- 

 inkább a szél irányával egyezőleg történik. 

 Miként az Afrikában felkavart por 1 — 2 nap 

 alatt Európa közepére * eljut, úgy juthatnak 

 el legkönnyebben vándorló madaraink is déli 

 áramlatokkal; sőt ha mindjárt a felhők szín- 

 táján történnék is vonulásuk, ott is déli, dél- 

 nyugoti s ritkábban nyugoti áramlatokra talál- 

 nának, midőn a föld szinén déli szél uralkodik. 



Az I. táblázaton nemcsak a megjelenés 

 adatai vannak feltüntetve pentádonkint, hanem 

 valamennyinek az átlagos napja is. Ornitho- 

 hologiai Központunk pontosan megtartja az 



+ Hellmann u. Meinardus. Der grosse Staubfall 

 vom 9. bis 12. Miir/, L901 in Nordafrika, Süd- and 

 Mitteleuropa. 



geht; flugs werden die Ankunftsdaten selte- 

 ner. hrs<i)itlf)-s liei /leu Ariin von zarterer 



Cimstilnlinll. 



Wie alier erfahren es unsere Vögel in 

 Afrika, Klein-Asien, dass bei uns gutes Wet- 

 ter herrscht? 



Die barometrischen Depressionen, welche 

 im Westen von Europa auftreten, kommen 

 teils aus Afrika und ziehen gegen Norden 

 oder Nordosten des Continentes hin ; teils 

 aber zeigen sie sich in der Gegend von 

 Frankreich und England, ziehen gegen Ost 

 oder Nordost und dehnen ihren Wirkungs- 

 kreis öfters auf ganz Europa und Nordafrika 

 ans. Bei derartigen Luftdrucksituationen ent- 

 stehen südliche Winde, mit welchen unsere 

 Vögel aufbrechen und ziehen können und 

 mit welchen sie auch anzukommen pflegen. 

 Allein dann und wann täuschen sie sich 

 aurh. wenn sie bei gutem Wetter aufbrechen, 

 in dem günstigen vorderen Teil der Depres- 

 sion ziehen und in den abscheulichen hinteren 

 Teil hereingerathen. Dann endet ihr Weg 

 mit Verderben. Es kommen Fälle vor. dass 

 eine Depression der anderen folgt und tage- 

 lang ihre gute Seite uns zukehrt ; jedoch 

 mit einem Male verändert sich ihr Weg, 

 indem sie durch unser Land oder an der 

 Südgrenze desselben entlang nach Osten 

 hinzieht, dann ist das gute Wetter vorbei 

 und unerfreuliche Tage mit Kälte und Schnee 

 stellen sich also im Frühling ein. 



Da unsere Vögel meistens mit Südwinden 

 ankommen, so müssen wir folgerichtig an- 

 nehmen, dass der Zug meistens mit dem 

 Winde ziehend stattfindet. So wie der in 

 Afrika aufgewirbelte Staub in 1 lì Tagen 

 Mitteleuropa* erreicht, ebenso können auch 

 unsere Wandervögel am leichtesten mit Süd- 

 strömungen ankommen ; und sollte gleich 

 in der Wolkenregion ihr Zug stattfinden, so 

 könnten sie auch dort südliche, südwestliche 

 und seltener westliche Strömungen linden, 

 wenn auf der Erdoberfläche Südwind herrscht. 

 Auf Tabelle I. finden sich nicht nur alle 

 Ankunftsdaten pentadenweise dargethan, son- 

 dern auch der mittlere Ankunftstag aus allen 

 Daten berechnet. Unsere Ornithologische Cen- 



* IIhli.mann u. Meinardus. Der grosse Stauhfall 

 vom '.). bis L2. März 1901 in Nordafrika, Süd- und 

 Mitteleuropa. 



