111.-, 



|S99-iki szerajevói határozatunkat, hogy nem- 

 csak az átlagot, valamennyi adatból számítva, 

 közzéteszi, hanem közzéteszi egy-egy faj tö- 

 megesebb adatait is pentádonkinti csoporto- 

 sítás szerint. Minthogy most már 3 év adatai 

 ekkép vannak feltüntetve, el nem mulasztha- 

 tom őket együttvéve bemutatni, annál is 

 inkább, mivel klimatológiai szempontból némi 

 megjegyzést hozzájok fűzni szeretnék. 



Az 1899 — 1901. évi megérkezési adatokat 

 összeségökben a II. táblázat tünteti fel és 

 pedig a megérkezés 3 éves átlagos napjával 

 együtt. 



Ha e táblázaton figyelmesen végig tekin- 

 tünk, némi sajátságos vonást fogunk észre- 

 venni. Két-két szomszéd pentad, melyek a 

 legtöbb adatot felmutatják, más sajátságot 

 tüntet fel azon fajoknál, melyeknek átlagos 

 megérkezési napjuk februárba és márcziusba 

 esik, mint a melyeknél e nap áprilisba esik. 

 Az első 7 fajnál (1 — 7. szám) a kulminácziós 

 két pentád valamennyi adatnak 39'1, a követ- 

 kező 7-nél (8 — 14. szám) pedig 47'!>"/ -kt 

 mutatja fel. Ez annyit tesz, hogy a később 

 érkező fajoknál a kulmináczió határozottabban 

 fejlődik ki, mint a korábban érkezőknél. Az 

 utóbb megjelenőknél (8 — 14. szám) az egész 

 tünemény gyorsabban, 11 pentád alatt ér véget, 

 holott a korábban érkezőknél 15 pentádra 

 terjed. Az adatok ekként oszlanak meg: 



A II. táblázaton 

 lévő 



1 — 7 sz. fajnál . 

 (S — 14 sz. fajnál 



Kulmi- A kulmi- Kulmi* 



núczio náczió 10 náczio 



elütt napja alatt után 



35-3°/,, 394% 25-6% 



29-7% 47-9% 22-4% 



Miért domborodik ki jobban a megjelenés 

 az utóbbi, mint az előbbi fajoknál? 



Azért, mert februárban és márcziusban az 

 idő változása úgy megy végbe, hogy fagy- 

 pont fölötti és fagypont alatti napok váltakoz- 

 nak, holott áprilisban a változás a fagypont 

 fölött esik meg. Egyik évben márczius elején 

 jó idő jár, a megjelenés korán köszönt be, 

 a másik évben rossz idő áll be, a megjelenés 

 késik ; ennélfogva több évi összegezésnél a 

 kulminácziók jobban eltávolodnak egy mástól, 



trale hält fest an den Sarajevoer Statuten 

 vom Jahre IS!)!!, laut welchen nicht nur der 

 mittlere Ankunftstag, nach allen Daten be- 

 rechnet, zu publizieren sei, sondern auch 

 pentadenweise die einzelnen Daten, falls sie 

 in grösserer Anzahl vorhanden sind. Da jetzt 

 schon 3 Jahrgänge derart publiziert worden 

 sind, konnte ich nicht umhin dieselben zu 

 einem Mittel zu vereinigen, und zwar um so 

 weniger, als ich einige Bemerkungen vom 

 kliinatologischen Standpunkte aus daran zu 

 knüpfen gesonnen bin. 



Die Summe der Ankunftsdaten von 1899— 

 1901. enthält die Tabelle II, ebenso den 

 mittleren Ankunftstag aller 3 Jahre. 



Widmet man der Tabelle einige Aufmerk- 

 samkeit, so wird man manche charakteri- 

 stische Züge auffinden können. Jene zwei 

 benachbarten Pentaden, welche die meisten 

 Daten aufweisen, zeigen bei jenen Arten, 

 welche ihr Mittel im Februar und März ha- 

 ben, andere Eigenthüniln dikeiten, als bei 

 jenen im April. Bei den ersten 7 Arten (Nr. 

 1 — 7) fallen auf die 2 Culminationspentaden 

 39'1, bei den folgenden 7 Arten (Nr. 8—14) 

 aber 47''9°/ aller Daten. Das will so viel 

 heissen, dass bei den später ankommenden 

 Arten die Culmination sich besser entwickelt, 

 als bei den früher ankommenden Specien. 

 Bei den später ankommenden Arten (Nr. 

 8 — 14) nimmt der Verlauf der ganzen Er- 

 scheinung nur 11, bei den früheren Ankömm- 

 lingen aber 15 Pentaden in Anspruch. Die 

 Daten sind folgendermassen vertheilt : 



Culmi - S |, " luii - 



na,10U S Batlon 



Bei den Arten 1— 7 35-3% 391% 25-(j% 

 Bei den Arten 8—14 29-7% 47-9% 22-4% 



Worin liegt die Ursache dieser Verschieden- 

 heit ? 



Darin, dass die Witterungsumschläge im 

 Februar und März ober und unter Null, im 

 April aber fast ausschliesslich nur ober Null 

 erfolgen. In einem Jahre haben wir anfangs 

 März gutes Wetter, die Vögel kommen früher 

 an; in einem anderen Jahre herrscht, schlechte 

 Witterung, die Ankunft erfolgt später, mithin 

 liegen die Culminationen weiter auseinander, 

 die ganze Erscheinung läuft in die Weite. 



25* 



