197 



az egész tünemény ellaposodik. Keni így 

 áprilisban, hol nincs oly nagy különbség a 

 napok hőmérsékleti változása között ; itt a 

 kulniinácziók évről-évre közelebb esnek egy- 

 máshoz s így összegezésükben is határozot- 

 tabban domborodnak ki. 



A Ciconia ciconia és Hirundo rustica fajnál 

 vidékenkint is ejtettem meg a pentádos csopor- 

 tosítást. A gólya megjelenésbeli kulminácziója 

 vidékenként kissé máskép alakul, mint a füsti 

 fecskénél ; a keleti Felföld ugyanis némi ki- 

 vételt képez, a mennyiben hamarabb kulminál, 

 mint a Dunántúl, holott a fecskénél a keleti 

 Felföld a Dunántúl után következik. Még 

 feltűnőbb ezen különbség, lia minden adatból 

 átlagot számítunk, mikor is a gólya meg- 

 érkezése a keleti Felföldön márcz. 27-ikére, 

 a dunántúli vidéken pedig április 3-ikára 

 esik. Hogy vájjon nem-e az idő rövidségében 

 vagy az adatok egyenlőtlen voltában rejlik-e 

 ezen jelenség oka, azt több évi megfigyelés 

 fogja kideríteni. 



A Nagy Alföldön a gólya is, a fecske is 

 hamarabb jelenik meg, mint az ország egyéb 

 vidékén. Vájjon így van-e ez a többi fajnál is? 



Ha három évi (1899—1901) adatainkból 

 átlagokat számítunk s az Alföldhez hozzá- 

 mérjük a többi három vidéket, feltett kérdé- 

 sünkre megkapjuk a fideletet, melyet a 111. 

 táblázat elénk tár. 



Nicht so geschieht es im April, wo der Tem- 

 peraturunterschied einzelner Tage oder kur- 

 zer Zeiträume von Jahr zu Jahr nicht so 

 auffallend ist. 



Bei Ciconia ciconia und Hirundo rustica 

 wurden auch nach Landesgegenden Pentaden- 

 gruppén gebildet. Die Culmination des Storches 

 stellt sich etwas anders heraus, als jene der 

 Schwalbe ; das östliche Hochland eulminiert 

 früher, als die Gegend jenseits der Donau. 

 Bei der Schwalbe ist es umgekehrt. Noch 

 auffallender ist der mittlere Ankunftstag, in- 

 dem derselbe im östlichen Hochland auf den 

 27. März, jenseits der Donau aber auf den 

 3. April fällt. 



Ob dies nicht die kurze Beobachtungsdauer, 

 oder aber die ungleiches ässig vertheilten Da- 

 ten verursachen, darüber wird die Zukunft 

 entscheiden. 



Auf der grossen Tiefebene erscheint auch 

 der Storch und die Schwalbe früher, als in 

 den übrigen Landesgegenden. Ist dies auch 

 bei den anderen Arten der Fall? 



Berechnet man die Mittel der drei Jahre 

 (1899 — 1901) und vergleicht sie mit der 

 Tiefebene, so erhält man auf die gestellte 

 Frage Antwort. Tabelle III macht uns da- 

 mit bekannt. 



III. táblázat. A megérkezés korábbi ( — ), vagy későbbi ( -t- ) az Alföldhez mérve. 



Tabelle III. Gegen die Tiefebene frühere ( — ), oder spätere ( + ) Ankunft. 



1899—1901. 



Alföld. Átlagos 



megérkezés. 

 Tiefebene. Mitt- 

 lerer Ankunftstag 



Dunántúl. 



Jenseits der 



Donau. 



Keleti felföld. 

 Östliches Hoch- 

 land. 



Északi felföld. 

 Nördliches Hoch- 

 land. 



1. Alauda arvensis 



2. Columba oenas 



3. Vanellus vanellus | 2 j^ re) 



, r., i • (2 év) 



4. Sturnus vulgaris (2Jahre) . 

 "). Motacilla alba 



6. Scolopax rusticula . . . 



7. Ciconia ciconia 



8. Hirundo rustica 



9. Chelidonaria urbica . . . 

 IO. Upupa epops 



Napok. Tage. 



■4- 3 



+ io 



4- 9 



+ 6 



+ 1 

 1 



+ H 



+ 5 



4- « 



+ i 



+ 13 

 + 5 

 -f 20 



+ 7 



+ 10 



4- 7 



4- 4 



4- 6 



4- 9 

 1 



4- 12 



-f 16 



4- H 



+ 9 



-f 9 



+ 14 



+ 9 



H- 11 



+ 14 



-t- « 



