273 



különbözik, ez okból Reichenow Orniti). 



Monatsber. L903 - es Tschusi 1. - Ornith. 

 Jahrbach 1903 teljes joggal eliminálta az 

 új Ptilocorys nevet. A nomenklatura kiigazi 

 tásának ez esetben ilyen lett a sorsa. 



Madarász úr itt is azt vetheti közbe, hogy 

 ÖRESSEE-rel azonos alapon áll, mert hiszen ő 

 is a ({alenila, ill. Galerita helyett - még 

 pedig jó két esztendővel Madarász után 

 az aristotelesi nevet. ( 'orydus-t — xó|io§oc- 

 ból — tette. Ezt végezze el egymásközt a 

 négy úr -- a Dressée contra Madarász priori- 

 tási ügyben különben már megtörtént az „Ibis"- 

 lien. L903 ]). 90, a döntés, még pedig M. 

 javára a másik ügyben - - t. i. Galeridet 

 és Galerita - függőben marad Reichenow és 

 Tschusi contra Madarász és Üresser között. 



A mit azonban M. a magyar és német szö- 

 vegben még mond, az a következő — p. 49, 

 ili. \T.\ — : „Végre megjegyzendő, hogy a 

 magyar-horvát tengerparton elszigetelve élő 

 l't. senegalensis a rendes vörhenyes tipikus 

 Pt. senegalensistöl is eltérő, a mennyiben kö 

 zelebb áll az algiri Pt. macrorhyneha-hoz, 

 mint a tipikus Pt. eristata-hoz". 



A logika törvényei értelmében most már az 

 a kérdés ötlik fel : miért neveztetik a magy.- 

 horv. tengerpart búbospacsirtája „senegalensis- 

 nek, ha az auktor saját szavai szerint a 

 tipikus senegalensistöl eltérő? s hozzá még 

 közelebb áll a macrorhynehá-hoz (!) mint a 

 tipikus eristatához'' inert hiszen ^macrorhyncha 

 épen a csőrénél fogva válik ki ; M. ellenben 

 azt mondja hogy az világosabb, mint az ő 

 senegalensise ; tehát a lehető legfeliüetesebb 

 dologról: a színárnyalatról van szó, melynek 

 maga a szerv, a csőr is alája rendelődött ! 

 Zoologiailag és logikusan azonban csak a 

 következő okoskodás állhat meg: a tenger- 

 parti subspecies eltér a tipikus senegalensis- 

 töl, közelebb áll - - színezetben — a macro- 

 rhynehához, mint a tipikus eristatához és 

 minthogy a magy.-horv. tengerpart és Senegal 

 közt jókora darab föld fekszik, a mely már 

 magában véve is kizárja, hogy a tipikus 

 senegalensis subspecies a mi litorális formánk- 

 kal fajilag, ill. alfajilag — biológiai értelem- 

 ben is azonos lehessen, a litorális sub- 

 species a tipikus senegalensistöl M. szerint 

 Aquila X. 



hinlänglich unterscheidet, mithin hat lim 

 CHENOW Ornith. Monatsber 19()3 - und 



v. Tsohdsi Ornith. Jahrbuch 1903 — ganz 

 Recht, den n<uen Namen Ptilocorys - 

 a limine zurückzuweisen. Das ist in diesem 

 Falle das Schicksal der Berichtigung der 

 Nomenclatur. 



Herr v. Madarász kann auch hier einwerfen, 

 dass er mit Dresser in gleicher Lage ist, da 

 auch dieser statt Galerida, resp. Galerita - 

 u. zw. gute zwei Jahre nach Madarász -- den 

 aristotelischen Namen Corydus - ab xópuSóc 

 - creirt. Das müssen nun die vier Herrn 

 untereinander ausmachen — im Punkte der 

 Priorität Dresser contra Madarász ist es übrigens 

 zu Gunsten v. M. im „Ibis" 1903 p. 90 schon 

 geschehen, - und beide hinsichtlich (Jale- 

 rida und Galerita mit Reichenow und Tschüsi 



Was aber v. M. im ungarischen und im 

 deutschen Text noch sagt, das ist das fol- 

 gende — pag. 49 resp. 173 — : „Es int 

 schliesslich zu bemerken, dass die auf dem 

 ung.-kroat. Litorale abgeschlossen — elszi- 

 getelve — lebende Pt. senegalensis auch 

 von d< j r typischen roströtlichen l't. senegalen- 

 sis abweicht, indem sie zur Pt. macrorhyncha 

 von Algier näher steht, als zur typischen l't. 

 cristata." 



Nach den Regeln der Logik entsteht nun 

 die Frage: warum wird die Schopflerche aus 

 dem ung.-kroat. Litorale „senegalensis" be- 

 nannt, wenn sie laut eigenen Worten des 

 Auetors von der typischen senegalensis ab- 

 weicht ? dazu näher zur macrorhyncha (!), 

 als zur typischen cristata steht ? Wir fragen : 

 inwiefern, etwa hinsichtlich des Schnabels ? 

 weil ja macrorhyncha eben durch den Schna- 

 bel hervorsticht ; v. M. sagt aber, sie sei 

 noch lichter, als seine senegalensis ; es han- 

 delt sich also um das Alleroberflächlichste : 

 um Farbennüancen, welchen selbst das Organ. 

 der Schnabel, untergeordnet wird ! Zoologisch 

 und logisch war aber nur folgendes Raisonne- 

 ment annehmbar: die litorale Subspecies weicht 

 von der typischen senegalensis ab, steht näher 

 der Farbe nach - - zu macrorhyncha, als 

 zur typischen cristata und da zwischen dem 

 ung. croat. Litorale und Senegal ein gut 

 Stück Erde liegt, welches an und für sich 

 schon auschliesst, dass die typische sene- 

 galensis Subspecies, mit der litoralen artlich 

 resp. subspeeiüsch — auch im biologischen 



35 



