-ill 



370. 1.) Vájjon a több évi sorozatok alapján 

 és sok állomás segélyével előállított isepip- 

 ttsisek be fognak-e válni, egyelőre nyilt kér- 

 dés marad. Tény az, hogy egy évről való 

 megfigyelések azok előállítására nem alkal- 

 masak és pedig minél több a megfigyelés. 

 annál kevésbbé. Lehetséges, hogy egyes állo- 

 másoknak több évi megfigyelései alapján szá- 

 mított átlagszámai — a melyekben az elkerül- 

 hetetlen megfigyelési hibák és a biológiai 

 mozzanatokból előálló ingadozás hatása erő- 

 sen leszállítható - - meg fogják engedni az 

 isopiptesiknek az isothermákhoz hasonló el- 

 állítását, de egyelőre és csak egy évből eredő 

 megfigyelések földolgozásánál megmaradunk 

 eddig is bevált zónarendszerünknél, a mely 

 eddig is igen jó felvilágosításokat adott a 

 vonulási viszonyokról. Nevezetesen éppen a 

 Gallenkamp úrtól említett gólyavonulás Magyar- 

 országon is egész más lefolyást mutat, mint 

 a fecskéé. Kiderült az, hogy bizonyos ron/i- 

 lási typusok léteznek, némely faj dél-északi 

 Hirundo rustica), mások délkelet-északnyugati 

 (Ciconia ciconia) ismét mások délnyugat-észak- 

 keleti (Motacilla alba) irányban szállják meg 

 Magyarországot, tehettük pedig ezt daczára 

 a megfigyeléseknek délről észak felé haladó 

 zónákba való foglalásának, a mi nem arról 

 tanúskodik, hogy már előzetesen is úgy véle- 

 kedünk, hogy dél-északi irányú a vonulás, 

 hanem ez a zónákba való foglalás egyszerűen 

 egy számsorozatot ad, a melynek törvénysze- 

 rűségét ki lehet találni. Egész határozott véle- 

 ményem, hogy Bajorországban is léteznek ily 

 különböző vonulási íypusok, a mint G-allen- 

 kamp úr se zárkózik el ettől a lehetőségtől. 



A meteorológiai faktorok hatását illetőleg 

 is teljesen egy véleményen vagyunk. „A madár- 

 vonulás kérdése" Aquila IX. Suppl. czimű 

 czikkemben a kérdés mai állását a következő- 

 képen vázoltam : A meteorológiai faktorok 

 közvetlen hatása mint időjárás mindenesetre 

 befolyásolja az érkezés időpontját, közvetett 

 hatásuk azonban mint geographikus és hypso- 

 metrikus befolyás nem hat minden faj föl- 

 vonulásának a lefolyására egyformán. Ennek 



in Ungarn über mehr denn -lutin Stationen, also 

 über ein ideales Materiale und konnte beim 

 besten Willen keine Isepiptesen eonstruiren 

 (Aquila VII, p. ;]7<H. db sich diese Isepip- 

 tesen, aus mehrjährigen Beobacktungsserien 

 mit zahlreichen Stationen construirt, bewäh- 

 ren werden, bleibt vorläufig eine offene 

 Frage. Thatsächlich sind einjährige Beobach- 

 tungen zur Constraining derselben nicht 

 geeignet und je mehr Beobachtungen, 



umso weniger. Möglich, dass die Durch- 

 schnittszahlen mehrjähriger Beobachtungen an 

 einer Station, wo also dei- Einfluss der un- 

 vermeidlichen Beobachtungsfehler und der 

 aus biologischen Momenten entstehenden 

 Schwankung stark herabgemindert wird, eine 

 den Isothermen ähnliche Constraining der 

 Isepiptesen zulassen werden, vorläufig aber 

 Ideiben wir bei der Bearbeitung von nur 

 einem .fahre entstammenden Beobachtungen 

 noch bei unserem bewährten Zonensysteme, 

 welches bisher ganz gute Aufschlüsse über 

 die Zugsverhältnisse gegeben hat Nament- 

 lich zeigt eben der von Herrn Gallenkamp 

 erwähnte Storchzug auch in Ungarn einen 

 ganz anderen Verlauf als der der Schwalbe. 

 Es hat sich ergeben, dass gewisse Zugstypen 

 existiren, manche Arten besiedeln Ungarn 

 in süd-nördlicher (Hirundo rustica), andere in 

 südost-nordwestlicher (Ciconia ciconia) wieder 

 andere in südwest-nordöstlicher Richtung (.Mo- 

 tacilla alba), u. z. konnten wir das constati- 

 ren trotz der von Süden nach Norden fort- 

 schreitenden zoneilweisen Zusammenfassung 

 der Daten, welche eben keine vorgefasste 

 Meinung eines süd-nördlich gerichteten Zuges 

 beweist, sondern einfach eine Zahlenreihe 

 ergibt, deren Gesetzmässigkeit erforscht 

 werden kann. Ich glaube bestimmt annehmen 

 zu können, dass solche verschiedene Zugs- 

 typen auch in Bayern existieren, wie ja auch 

 Herr Gallenkamp diese Möglichkeit zugibt. 



Auch in Betreff' der Wirkung der meteoro- 

 logischen Faktoren sind wir einer Meinung. 

 In meinem Artikel „Die Frage des Vogel- 

 zuges" Aquila IX. Suppl. habe ich das 

 gegenwärtige Stadium der Frage skizziert 

 wie folgt: Der direkte Einfluss der meteoro- 

 logischen Faktoren als Witterung hat jeden- 

 falls einen Einfluss auf den Zeitpunkt der 

 Ankunft, der indirekte, als geographischer 

 und hypsometrischer Einfluss wirkt nicht 



37 



