309 



zősködtem, Chernél pedig e közben a ládán 

 ülő alakot nézte és egyszerre hozzám fordult 

 ezekkel a szavakkal: „Hiszen ez Raddf, !" 



Mikor megismertettük magunkat, Radde egé- 

 szen boldog volt: „Megmentik az életemet. 

 Nem bocsátanak be !" „Hogyan?" „Ez az em- 

 ber nem akar beengedni, én pedig teljesen 

 ki vagyok merülve!" Néhány perez alatt 

 rendben volt a dolog, mert arra a kijelen- 

 tésünkre, hogy egy császári orosz államtaná- 

 csosról van szó. rögtön félreállt a szolga. 



Radde már meg volt törve, a lábak kezdték 

 megtagadni a szolgálatot, - csak a szeme 

 villogott még és felismerhettük még az el- 

 beszélőt. 



Hazájától - Danzig - - távol pihen mal- 

 most örökre a hajdan oly fáradhatatlan ku- 

 tató. — Nyugodjék békében. 



Wüstnei Károly, porosz királyi építészeti 

 tanácsos, buzgó omithologus, 1902. deczem- 

 ber 21-én, 59 éves korában Schwerinben 

 meghalt. 



den Bediensteten nach Secretar Claybrooke, 

 v. Chernél betrachtete indessen die Gestall 

 auf der Truhe und wandte sich plötzlich mir 

 zu. mit den Worten: „Das ist ja Radde I" 



Als wir uns zu erkennen gaben, war Radde 

 ganz glücklich: „Sie retten mir das Leben. 

 Ich werde nicht vorgelassen!" „Ja, wieso 

 denn?" „Der Mann verwehrt mir den Ein- 

 tritt und ich bin total erschöpft!" In eini- 

 gen Minuten war die Sache geordnet, denn 

 auf unser Wort, es handle sich um einen 

 kais. russischen Staatsrate, trat der Be- 

 dienstete sofort zur Seite. 



Radde war gebrochen, die Füsse begannen 

 den Dienst zu versagen — nur das Auge 

 leuchtete noch und der Erzähler war noch 

 zn erkennen. 



Weit von seiner Heimath - Danzig — 

 ruht nun für ewig der einstige so rastlose 

 Forscher. Er ruhe in Frieden ! 



Karl Wüstnei, königl. preussischer Baurath, 

 eifriger Ornitholog, ist am 21. Dez. 1902. in 

 Schwerin, im 59. Lebensjahre gestorben. 



Könyvtári kimutatás. — Bibliotheks-Ausweis. 



n) Szerzőktől beküldött nyomtatványok. — Von den Verfassern eingesendete Schriften. 



1. Aigner A. L. : Nécsey István. Emlékbeszéd. Budapest, 11)03. 



-. Almásy György dr.: Utazásom Orosz-Turkesztánba. Budapest. 1901. 



3. Andersen, Knud : Meddelelser om Faeröernes Fugle, öte Raekke. Kjöbenhavn, 1902. 



4 Bau, Alexander: Antwort an Herrn Dr. Kurt Flöricke. Ruggburg bei Bregenz, 1903. 



5. Bonomi Agost : Arrigoni degli Oddi Dr. Ettore: Atlante Ornitologico. Rovereto, 1902. 



0. Brusiva, S. : Eine subtropische Oasis in Ungarn. Graz. 1902. 



7. „ L'Atlante Ornitologico del Prof. E. Arrigoni degli Oddi. Siena, 1902. 



8. „ „ Nase Jesetre. Zagreb, 1902. 



9. „ . Die Obedska Bara. Zagrab, 1902. 



10. Bugge, Georg Dr. : Zur Kenntniss des Excretionsgefäss-Systems der Cestoden und Trematoden. 



Jena, 1902. 



11. Burg, Gust, von: Ornithologische Beobachtungen aus dem Jahre 1900. Aarau, 1902. 



12. 



13. 



14. 



Ornithologische Beobachtungen der letzten 3 Jahre. Angeordnet vom Ornithol. 



Verein. Olten-Gösgen. 



Der Tannenhäher — Nucifraga caryocatactes L. — im solothurnischen Jura. 



Aarau, 1902. 



Unsere Raubvögel. Bern, 1902. 



15. Chernél Istv. : Az állatok és különösen hasznos madaraink védelméről. Kőszeg, 1902. 



