18 Kraniet. 



sträcka sig nära bakre ändarne af öfverkäksbenen. Ue äro genom 

 ligamenter rörligt förenade med hvarandra äfvensorn med öfver- 

 käksbenen, och genom muskler, ligamenter och brosk äfvenledes 

 rörligt med det fasta kraniets främste del, d. v. s. plogbenet 

 och öfre silbenet. För detta ändamål hafva de framtill 2:ne 

 uppstående utskott, som vid basen äro förenade, och af hvilka 

 det främre är tunnt och tillspetsadt samt högre än det bakre, 

 som har en afrundad och något utbredd ledyta för artikulatio- 

 nen med öfverkäksbenens främre ände. Mellan de främre högre 

 utskotten på båda mellankäksbenen och plogbenet samt öfre sil- 

 benet är fästadt ett tjockt och rörligt ledbrosk, som å bakre 

 sidan har en grop, uti hvilken den pä de 2:ne senare benen 

 varande ryggen passar in. De äro för öfrigt smala och länga 

 och något bågböjda, bakåt tillspetsade, och å sin öfre kant nä- 

 stan på midten försedda med en tunn uppstående flik, utanför 

 hvilken öfverkäksbenen ligga, tryckta intill dem. Deras längd i 

 rät linia utgör nära hälften af det fasta kraniets längd ^). — Öf- 

 verkäksbenen (ossa maxillaria superiora), som äro ungefär af 

 samma längd som mellankäksbenen, sakna tänder, och förete dess- 

 utom en betydligt olika form, jemförda med den senare, ehuru de 

 äro långsträckta och bågböjda, liksom de. Deras främre ände 

 är djupt urhålkad, så att den omfattar det bakre med ledyta 

 försedda utskottet på mellankäksbenen, och vid öfre delen af denne 

 urhålkning hafva de ett afrundadt ledutskott för artikulationen 

 med det öfre silbenet. Bakom detta utskott är den bugt, uti 

 hvilken gombenets främre utskott (proc. maxillaris) har sitt läge, 

 och vid hvilket öfverkäksbenet med starka muskler är fästadt. 

 Vid bakre änden äro de starkt hoptryckta och tunna samt högre 

 än framtill, och tvärt afrundade, och något der framom hafva 

 de i öfre kanten en liten flik-). 



4. Mandibular- eller underkäks-apparaten. — Här- 

 till höra 3:ne par ben, som tillsammans bilda underkäken, nera- 

 ligen 0. articidare, angulare & dentalc^ af hvilka det andra i 

 ordningen hos en del benfiskar saknas. Underkäkens båda sido- 



1) Både dessa och öfverkäksbenen iiro niembranben. 



2) Hos en del fiskar af Physostomernes grupp, t. ex. laxea och gäd- 

 dan, förekommer ett litet tunnt ben fästadt på yttre sidan af bakre delen 

 af öfverkäksbenet, och äfven löst fästadt vid quadratbenet, och detta ben 

 har af Parker blifvit identifieradt med okbenet samt erhållit benämningen 

 o. jugale. 



