Tiingbens-apparaten. 23 



viee') fått namnet 'Uinguar, hvarföre vi vilja kalla det os Im- 

 guale. Det är beläget inuti tungan, och är af en långsträckt 

 jemnbred form, ungefär 4 gånger längre än bredt, och äfven å 

 undre sidan framtill plattadt, men å bakre delen undertill kon- 

 vext. Det saknar tänder, och är slätt ofvan. V^id dess främre 

 ände är det förlängdt med ett brosk, och vid dess bakre fästadt 

 ofvanpå det följande benet. Af de följande benen, som äro 

 mindre fullständigt förbenade, är det 3:dje längst. De hafva af 

 Parker blifvit benämnda hasihranchialia. Då de motsvara fåg- 

 lars och ödlors urohyale, torde de rättast böra kallas iiroltyalia. 

 De bakom det 3:dje varande 2:ne brosken, vid hvilka det bakersta 

 paret gälbågar och de undre svalgbenen äro fastade, äro korta 

 samt ej distinkta. Långs under denna afdelning, från början af 

 det 2:dra benet ungefär till slutet af det 4:de är fästadt ett tem- 

 ligen stort och fullständigt förbenadt ben, os basibraneJiiostegale, 

 Parker-). Det är af en temligen låns^sträckt och kantig form, 

 samt är bildadt af tvenne med hvarandra sammanvuxna lamel- 

 ler, af hvilka den ena ligger öfver kanten af den andra och är 

 horisontell, och den andra underliggande är vertikal. Den förra 

 är nästan trubbigt lancettformig, framtill ofvan urhålkad, och 

 med främre änden tjock ock tvär. Den undre vertikala lamel- 

 len har å hvardera sidan en tjock långsgående köl, och vid sin 

 främre ände ett något nedåt riktadt utskott, som är fästadt vid 

 föreningen mellan skuldergördelns båda sidohalfvor. Den öfre 

 lamellens främre ände är fästad vid de båda tungbenshornens 

 lista afdelning (ossa hypoliyalia). — 2. Tvåfaldiga: Dessa ut- 

 göras af sex par bågar, nemligen första paret bildadt af tung- 

 benshornen med deras särskilda afdelningar och bihang, 2; dra 

 — 5:te paren bildade af de 4 parige gälbågarne, och 6:te paret 

 bildadt af de undre svalgbenen. l:sta paret bågar eller tung- 



1) Hist. nat. des Poissons, T. I, pag, 350 (år 1828). Det har äfveu 

 erhållit andra namn, såsom glossohyal (Geoffroy, Owen, Parker) och en- 

 toglossum eller entoglossal (Stannius, Huxley ra. fl ). 



2) Philos. Transact. vol. 163, pag. 101. — Af Cuvier (1. c.) kallades 

 det yyqueue de Vos hyoidey) på grund af dess identifiering med den således 

 benämnde bakre afdelningen af tungbenet hos fåglar och ödlor. Af sonilige 

 andre författare har det till följd deraf fått benämningen urohyal, t. ex. af 

 Owen och Huxley. Då det emellertid enligt Parker alls icke är homo- 

 logt med den bakre afdelningen af tungbenet hos fåglar och ödlor, gaf han 

 det ofvan anförda namn, och detta synes derföre böra föredragas framför 

 de andre. 



