Aborren. 47 



tionsvis något mindre hufviu]. Tjockleken, som i män af köns- 

 delames uppsvallning eller af den slukade födans mängd i ännu 

 högre grad är vexlande än höjden, utgör stundom ungefär hälften 

 och stundom en mindre del af höjden. Ögonen äro temligen 

 stora, och längden af ögonhålan innehålles hos äldre 5 till 6 

 gånger i afståndet mellan nosspetsen och spetsen af gällockets 

 tagg, och är hos äldre något större än hälften af pannans eller 

 interorbitalfältets bredd, och hos yngre ungefär lika med denna 

 bredd. Nosen är trubbig och gapet temligen stort, med något 

 uppstigande rnunspringa, som upptill endast begränsas af mellan- 

 käksbenen, bakom hvilka öfverkäksbenens bakre, brede och tvärt 

 afhuggne ände sträcker sig ungefär raidt under ögonen. Fjäll 

 förefinnas på hufvudets sidor bakom ögonen, der de sträcka sig 

 ned ungefär i jemnhöjd med öfi'e kanten af öfverkäksbenen, på 

 öfre delen af gällocken och på underlocken. Den bakre näs- 

 borran har sitt läge temligen nära ofvan den främre orbital- 

 vinkeln, och den främre, som är mindre, ett stycke der framom. 

 Det främsta inf raorhitaJ benet har å yttre sidan i-adiära slen]- 

 kanaler, och sträcker sig med sin bakre ände nästan midt under 

 ögat, och har der å undre kanten en del skarpa bakåt riktade såg- 

 tänder. — Förlocl-et har formen af en vinkelhake med afrundad vin- 

 kel, och är upptill tillspetsadt och i bakre kanten fint sågtandadt. 

 Vid den afrundade vinkeln och å undre kanten har det omkring 

 7 (G — 9) gröfre radiära taggar, af hvilka de fleste hos de äldre 

 och hos de yngre blott de bakre hafva 2 till fyra spetsar. - 

 GäUocket eller locJiet är triangulärt, med svagt antydda radiära 

 strimmor å yttre sidan, och med en stark afsats i öfre kanten, 

 bakom hvilken denne kant utlöper i en stark bakåt riktad tagg. 

 Nedanför denne tagg förefinnes stundom hos äldre individer en 

 helt liten tagg i gällockets bakre kant. — Underlocket, som är 

 aflångt, är i bakre kanten serdeles fint tandadt. Äfven nuJJan- 

 locJcet, som är elliptiskt, är i undre kanten fint tandadt. Gäl- 

 springan är mycket stor, börjar i jemnhöjd med den rygg å 

 hufvudet, som bildas af o.s- pteroticiim, och sträcker sig nedåt 

 och framåt nästan till midten af underkäkens längd. Gäluäset 

 mellan båda gälkaviteterna fisthnms inter cavitates branchiaJes''^ ) 

 är smalt, isynnerhet framtill. GcUhinnans strålar äro 7, och 

 bilda 2:ne grupper, af hvilka den bakre räknar 4. Små kard- 

 lika tänder på mellankäksbenen, plogbenets främre ände (der de 

 bilda ett halfmånforraigt fält), gombenen, i allmänhet främre 



