Silbens-apparaten. 1 1 



och hinna. — Sidosilbenen (o. edethmoidea^)) äro temligen stora 

 ben, som hafva en till större delen transversel riktning, och 

 lätt kännas derigenom att de framtill begränsa ögonhålorna samt 

 utgöra skiljeväggar mellan dera och näshålorna. Inåt gränsa de 

 till midtelsilbenet, som här skiljer dem från hvarandra, ehuru 

 de baktill ofvan parasphenoidbenet nästan beröra hvarandra. 

 Upptill gränsa de bakerst till pannbenen och den här qvarva- 

 rande broskartade lemningen af primordialkraniet, och främst till 

 supraethmoidbenet, ehuru der dem emellan är en temligen stor 

 öppning. Framtill gränsa de till plogbenet, och nedåt och inåt 

 till parasphenoidbenet. De hafva en irreguliert trekantig eller 

 pyramidal form. Det öfre och bakre hörnet är längst utdraget 

 och sträcker sig ungefär till ögonhålans midt, samt ligger här 

 under pannbenet. Deras yttre hörn är aftrubbadt, och den mellan 

 det och parasphenoidbenet varande undre kanten är tjock. Nå- 

 got innanför deras midt äro de genomborrade af ett temligen 

 stort hål, till genomgång för nerviis olfactorms, och som man 

 derföre kan kalla foramen olfactorium. Omkring detta hål s}^- 

 nes förbeningen tätast, och derifrån utgå radiärt några benlister. 

 — Midtelsilbenet (o. mesethnioideum), som, enligt hvad redan 

 blifvit anfördt, är dels broskartadt och dels hinnartadt, har sitt 

 läge i midten af det fasta kraniets främste ände, längs plogbe- 

 nets öfre sida och emellan sidosilbenen, och tyckes derföre mot- 

 svara de högre ryggradsdjurens lamina perpendictdaris, hvilket 

 också af Parker blifvit anmärkt 2). Det är betäckt ofvan af su- 

 praethmoidbenet, på sidorna af sidosilbenen och framom dessa 

 af plogbenet, och undertill af det sistnämnda benet, och är der- 

 före ej synligt utifrån, utom der det baktill förenar sig med in- 

 terorbitalskiljeväggens och primordialkraniets brosk. Liksom 

 hos laxen enligt Parker synes det älven här vara deladt i 2:ne 

 med hvarandra sammanbundna skifvor, som omsluta en "meso- 



1) CcviER (Hist. nat. des Poissons, T. I. pag. 318) har benämnt 

 dessa ben frontaux antérieurs, och de förekomma under detta namn eller 

 namnet prcefrontalia hos de flesta författare ända tills Parker införde det 

 ofvan upptagna namnet, som bättre antyder dessa bens rätta homologi. 

 Före CuviER blefvo de ofta ansedda såsom motsvarande de högre rygg- 

 radsdjurens o. lacrymaUa, men sistnämnda ben saknas helt och hållet 

 hos fiskarne, liksom de saknas hos Själdjuren och en stor del Hvaldjur. 



2) Philos. Transact. vol. 163, pag. 108. 



