Kilbens-apparaten. 9 



Nedtill gränsa de dessutom till basispheuoidbenet, men den su- 

 tur, som förefinnes dem emellan, är ej synlig utifrån, emedan 

 den är här betäckt af o. prootica. Upptill gränsa de bakerst 

 till o. sphenotica och främst till pannbenen. På inre sidan af 

 hjernskålen äro de något mera utbredda än på den yttre. Fram- 

 om deras främre fria kanter är den hinnartade eller till en del 

 af hyalinbrosk bildade skiljeväggen mellan ögonhålorna, och här 

 synes intet spår af någon förbening, som kan antyda alm parvce 

 eller o. orhäosphenoidea, och de nämnde kanterne äro ganska 

 långt skiljde från hvarandra, hvadan den benartade hjernkapseln 

 framtill är öppen, och genom denne öppning utgå både ögon- 

 nerverne och luktnerverne. - Os parasphenokleum ') eller bi- 

 kilbenet är ett långsträckt undertill glatt och hvitt ben, som 

 bildar större delen af det fasta kraniets undre kant. Det är 

 bredare baktill och här grundt och något ojemnt inskuret, och 

 i den främre jeransmale änden djupt klufvet. Dess bredaste del 

 är den som undertill och till en del äfven på sidorna begränsar 

 ögonmuskelkanalen, och här äro, såsom redan ofvan blifvit an- 

 fördt, de basitemporale vingarne belägne. Undertill är det kon- 

 vext, och ofvantill å större delen af dess längd köladt. Baktill 

 gränsar det till basioccipitalbeuet, och framtill till plogbenet, 

 som med en lång spets inskjuter i dess främre klufne ände. Här 

 sträcker det sig nästan lika långt fram som sidosil benen (o. ccf- 

 ethmoidea), hvilka begränsa det på sidorna. Upptill gränsar 

 det bakerst till basioccipitalbeuet och framom detta till o. pro- 

 otica, den främre änden af o. hasisplienoideiim samt den mem- 

 branöse och till en del broskartade skiljeväggen mellan ögon- 

 hålorna, hvilken framtill utgöres af de otydliga och med hvar- 

 andra sammansmälta samt af hinna och hvalinbrosk bildade 



1) Af CuviEK har detta ben fått benämningen ■'sphénoide principaT' 

 (anf. st. pag. 327). R. Owen (Anatomy of Vertebrates, vol. I, pag. 96 — 

 98), som för det mesta följer Cuvier's åsigter om homologierna mellan fi- 

 skarnes och de högre ryggradsdjurens kranialben, har kallat den bakre de- 

 len af detta ben ^"hasisphenoid" och den främre delen ^'presphenokV, anta- 

 gande, att det är bildadt af 2:ne sammansmälta ben, ehuru det i verklig- 

 heten är ett enkelt ben. Huxley (Lectures on the Elements of compara- 

 tive Anatomy, pag. 170) har sedermera visat, att det är skiljaktligt frän 

 däggdjurens kilben, och derföre gifvit det ofvan anförda namn, och uti 

 denna åsigt har Parker förenat sig med honom. 



