8 Kraniet. 



spJienoideum, Huxley, Parker) ; men hos inånga andra fiskar till- 

 komma ännu ett par, nemligen de små vingarne (alce j^arvee 

 eller o. orbitosphenoidea, Huxley, Parkeb). — Os hasisphcnoi- 

 deum^) är ett litet Y-formadt ben, som har sitt läge ungefär 

 vid kraniets midt, dock närmare intill dess nedre än dess öfre 

 kant, och som med sin öfre klufne del bidrager något att 

 framtill bilda den undre väggen uti hjernskålen, och med 

 sin nedre enkle del bildar en skiljevägg mellan de båda sido- 

 delarne af ögonmuskelkanalen. Det har ett snedt framåt och 

 nedåt liggande läge. Hvardera sidodelen af dess bakre två- 

 klufne och större del gränsar baktill till o. ^>roo^/«<m och upptill 

 till o. alisphenoideiuti. Mellan dessa sidodelar ock de nedre hori- 

 sontella och med hvarandra förenade delarne af o. prootUa är 

 ett hål, vid hvilket glandula pituitaria har sitt läge. Afståndet 

 mellan den bakre delen och o. parasi)lienoidenni upptages af 

 ögonmuskelkanalen. Då kraniet betraktas frän sidan, är basi- 

 sphenoibenets bakre del dold dels af den främste delen af o. 

 prooticum, och dels af det något bakom midten af parasphenoid- 

 benet från detta uppstigande sidoutskott, som ofvan blifvit om- 

 nämndt under namn af ala hasitetnporalis ossis 2)cirasphenoideiy 

 men dess främre enkle del är synlig framom de nämnda benen, 

 och hvilar med sin främre och undertill urhålkade ände på para- 

 sphenoidbenets öfre skarpe köl. — alce magnce eller o. alisphe- 

 noklea^), som äro större än basisphenoidbenet, men betydligt 

 mindre än o. prootica, hafva sitt läge mellan det nämnda basi- 

 sphenoidbenet, pannbenen och o. sphenotica, (>ch vid inre sidan 

 af deras frie främre, här något urbugtade kant utgå ögonner- 

 verna från hjernkapseln. Baktill och nedtill gränsa de till o. 

 2)rootica, och den sutur, som baktill förefinnes mellan dem och 

 dessa ben, synes i fördjupningen ett stycke framom bryggan å 

 sistnämnda ben gående snedt uppåt och bakåt. Den sutur, som 

 undertill förefinnes mellan dem och dessa ben, är otydlig och 

 går långsåt den rygg, som bildas af dem och o. p)rootica ge- 

 mensamt och som utlöper i dessa sednares främre trubbige spets. 



1) Detta ben liar af G. Cuvier (Hist. nat. des Poissons, Toine I, 

 pag. 325) fått benämningen sphénoide antérieur, och sannolikt ansetts vara 

 homologt med däggdjurens främre kilben. 



2) Af G. Cuvier (anf. st. pag. 324} har detta ben blifvit ansedt så- 

 säsom motsvarande kilbenets lilla vinge hos däggdjuren, och derföre fått 

 benämningen aile orhitaire. 



