Kilbens-apparaten. 7 



fördjupning, som är innanför den anförda benbryggan, ungefär 

 på benets midt, synas fyra foramina, af hvilka det ena är större 

 än de andra, och då rötterna för ncrvi tru/cniimis och facialis 

 utgå genom dem, har man ansett dem motsvara /oramma ovaJc 

 och stylomastoideum hos däggdjuren. De bidraga till en ringa 

 del jemte o. sphenotica till att bilda den ledgrop, hvari den 

 främste ledknappen eller ledutskottet på o. hyomandih^daria ar- 

 tikulerar med kraniet. Enligt Parker börja de bildas i den 

 främre tunne kanten af den brosksköld, som är bakom den l:ste 

 afdelningen af den 5:te nerven och som omsluter den 2:dre af- 

 ^ilelningen at den samme. De betäcka en del af hörselorganets 

 vestibul och den främre vertikale canalis scmicircularis, samt 

 äro broskben. — 5:l:e och sista paret, o. sjyJienotica, Parker'), 

 t)ilda de främre delarne af hjernskålens sidokanter bakom ögon- 

 hålorna, samt utmärka sig dessutom derigenom att de vid sin 

 bakre del hafva ett starkt utstående utskott ofvan ledgropen för 

 den främste ledknappen å o. hyomandihuJare. Deras gränser 

 äro : framåt till ögonhålorna, inåt till pannbenen och till en 

 mindre del till o. x>terotica, bakåt till de sist nämnda benen, 

 och nedåt till o. prootica och alisphenoidea. Deras främre till 

 ögonhålorna sig sträckande del är kölad å undre sidan samt fast, 

 men tunnare än den bakre, som är tjock och gropig. Ofvantill 

 -äro de till en del täckta af pannbenen, och bakerst af o. ptero- 

 tica. Den redan omnämnde ledgropen för den främste led- 

 knappen på o. hyomandihidare bildas till större delen af o. sphc- 

 noticum och begränsas framtill af en starkt utstående kant, som 

 sammanhänger med det öfver den utstående, äfvenledes ofvan an- 

 förda utskottet. Enligt Parker börjar det under sin utveckling 

 att visa sig öfver ampullan af den främre canalis semicircnlaris; 

 •och det, såsom de andra periotiska benen, är ett broskben. 



3. Kilbens-apparaten. — Till denne apparat höra hos 

 gösen endast fyra ben, nemligen ett bakre kilben (os basis2)he- 

 noidenm, Huxley, Parker), de båda stora vingarne {alce magnm 

 €ller 0. alisphenoidea, Huxley, Parker) samt bikilbenet (o.^>«rrt- 



1) Dessa ben ha af CuviER och andra erhållit benämningen bakre 

 pannben (ossa frontalia posteriora), under hvilket namn de ännu förekomma 

 hos Huxley ; och man har ansett dem mostvara postorbitalutskotten hos 

 däggdjuren. Parker (Philos. Transact. vol. 163) har sedermera påvisat 

 deras beröring med hörselapparaten, och att de böra räknas till de peri- 

 otiska benen, och följaktligen till tinningbensapparaten. 



