Gersen. 69 



af en ovalt-elliptisk form, med afrundad spets, då de utbredas, 

 och räkna 13 strålar, som alle äro mjuke. De nå ej med deras 

 bakre spetsar fullt under midten af ryggf:s taggstråliga afdelning. 

 — Bulifenorna, som hafva sitt fäste nästan midt under fästet för 

 bröstfenorna, räcka något längre tillbaka än dessa, och hafva 1 

 taggstråle och 5 mjuke strålar. — Stjcrtfenan är djupt inskuren, 

 med tillspetsade flikar, och räknar 17 fullstäudige strålar. — 

 Fjällen äro jemförelsevis väl så stora som aborrens. Liksom 

 hos föreg, utgå från en punkt, som ligger närmare deras bakre 

 kant, radiära fåror, till ett antal af 7—11, hvilka vid den i 

 huden instuckne kanten sluta med grunda inskärningar, som 

 bilda ett motsvarande antal trubbiga flikar eller tänder. A deras 

 yttre sida hafva de emot deras bakre frie kant radiärt stälde 

 knölar, som vid kanten bilda taggar^). Fjällens antal i sidoli- 

 nien är 36 — 38, men sidolinien slutar stundom något innan den 

 når stjertfenans bas. Denne linie går teraligen nära ryggkanten 

 och ungefär parallelt med den. Kroppen i allmänhet täckt af 

 ymnigt slem. — Färgen på ryggen gråbrunaktig eller grågrön- 

 aktig eller ock olivgrönaktig, stundom något mörkare och stun- 

 dom ljusare, med talrike svartaktige eller svartbrunaktige smärre 

 fläckar och punkter, så att den nästan är marmorerad. Rygg- 

 fenan och stjertfenan, och hos större exemplar äfven analfenan och 

 t. 0. ra. bröstfenorna äfven med dylike fläckar, som på stjertfenan 

 bilda smala vågformiga tvärband. Kroppssidorna grågulaktiga, 

 mindre fläckiga och med någon messingsglans, och buken äfven- 

 som bukfenorna gulhvita. Trakten framom bukfenorna silfver- 

 hvit. Iris messingsgul, upptill svartgrå. Hos små exemplar 

 har analfenan nästan samme färg som bukfenorna, och bröst- 

 . fenorna äro grågulaktiga. 



I afseende på sJieleUet må anföras: Kotornas antal 36, hvar- 

 af 14 tillhöra bålen. Kraniet eller benhufvudet kännes lätt ge- 

 nom de stora sleragropar och slemkanaler, som förefinnas å en 

 del af benen, såsom ofvan blifvit anfördt. Det fasta kraniet är 

 kort, och dess längd är 2 \>^ gånger större än dess höjd. Dess 

 bredd är såsom vanligt större än dess höjd. Öfre nackbenets 

 hoptryckta bakåt utskjutande utskott är kort, men står dock 

 längre ut än de mycket korta bakre utskotten å o. epotica. A 

 pannbenen, hvars minsta bredd innehålles ungef. 2\/2 ggr i deras 



1) Vi hänvisa för öfrigt till A. Engström : Om fjällens byggnad hos 

 Osteopterygii, pag. 20, tab. I, fig. 8—10. 



