86 Fjärsingfiskar. 



derutanför blåaktige fläckar. Bröstfenorna och bukfenorna blekt 

 gnla eller ock hvitaktiga, de förra stundom uppiiil vid basen 

 grönaktiga. Iris silfverhvit närmast pupillen. Stjertfenan vid 

 spetsen svartaktig eller ock gråbrunaktig och der innanför med 

 grågula, blå och stundom gröna fläckar. 



Skelettet: Kraniet utmärker sig genom en mängd små spet- 

 sige knölar, som göra hjernskålens öfre och infraorbitalbenens 

 yttre sidor skråfliga. Det är baktill något nedtryckt, sä att dess 

 bredd derstädes är mycket större än dess höjd. Mellan hvar- 

 dera sidan af basioccipitalbenet och den främre kanten af post- 

 temporalbenet är ett trådformigt brosk, som således fäster det 

 sednare benet vid det förra. Supraoccipitalbenets vertikala ut- 

 skott sträcker sig icke längre tillbaka än o. exoccipitalia och 

 pterotica. Konkava ledytor eller ledknappar förefinnas å o. exoc- 

 cipitalia. Bassioccipitalbenet undertill och parsphenoidbenet bak- 

 till och undertill äro långsåt konkava. O. opisthoticum är di- 

 stinkt. Pannan är långsåt konkav. De ofvan främre orbital- 

 kanten befintlige båda taggarne hafva sitt läge på o. ectethmoi- 

 deimi och der äro dessutom 1 — 2 andra rudimentäre sådane. Det 

 främsta infraorbitalbenets främre ände har en tvärt uppstigande 

 tagg, så att vid förbiseende af denne nämnde ände synes 

 vara tvär och trubbig. Plogbenet är kort, och dess tandfält är 

 trubbvinkligt. Hyomandibularbenet har ä yttre sidan framom 

 öfre änden af förlocket ett framåt rigtadt spetsigt utskott. Post- 

 temporalbenet upptill och baktill och supraclavicularbenet upp- 

 till och framtill äro i kanten skarpt tandade. Scapularfenestran 

 är stor, elliptisk, samt icke omsluten af scapula framtill. O. 

 coracoideum är stort och nedtill och framtill tvådeladt. 



Fjärsingen förekommer i hafvet hos oss från södra delarne 

 af Östersjön till södra Norge, upp till trakten af Bergen, men ej 

 längre åt norden. I södra Östersjön är den sällsynt, och har 

 enligt S. Nilsson der erhållits i sillgarn under Augusti och Sep- 

 tember månader. I norra delen af Öresund och i Kattegat, vid 

 nordvestra Skånes, Hallands och Bohusläns kuster är den där- 

 emot under den varmare årstiden en ganska allmän fisk, som 

 på vissa ställen (t. ex. norr om Lirafjorden och vid Lässö) en- 

 ligt Kröyer*) under vissa perioder uppträder i sådan mängd, 



1) Danmarks Fiske, Bd. I, pag. 67 — 68. Här namnes, att man vid de 

 anförda ställena iakttagit, att den i sin förekomst är periodisk, och att den 

 således på samma ställe under mänga år kan vara sällsynt, men derefter 

 återigen kan under någon tid uppträda i stor mängd. 



