94 Simpfiskiir. 



dets längd. Största tjockleken, öfver gällocken, är ungefär lika 

 med halfva kroppshöjden. Kroppshöjden vid stjertfenans bas är 

 hos den äldre fisken större än och hos den yngi'e, nästan lika 

 stor med ögonhålans longitudinelle diameter. Afständet mellan 

 ryggfenan och midten af stjertfenans bas är något mindre än 

 afständet mellan nosens framkant och bakre änden af öfverkäks- 

 benet. Analöppningen är belägen något bakom kroppens midt 

 hos äldre ex., och bakom den är hos hanen en utstående geni- 

 talpapill, och hos honan en helt kort utstående genitalpor. 

 — Hufvudet är temligen stort, och dess längd innehålles något 

 mera än 3 gånger i totallängden. Betraktadt från sidan så väl 

 som ofvanifråu är det framtill tillspetsadt derigenom att under- 

 käken med dess starke knöl är utdragen i en temligen skarp 

 spets. Derigenom att denne spets är temligen utdragen är afstän- 

 det mellan den främre orbitalkanten och den samme hos de äldre 

 betydligt och hos de yngre något litet längre än orbitas longi- 

 tudinelle diameter. Pannan är plan, och dess minsta bredd är 

 hos de äldre nästan lika med ögats vertikale diameter, och inne- 

 hålles hos de yngre ej fullt 1 1/2 gånger i nämnde diameter. 

 Hvartdera os nasale har en uppåt och bakåt rigtad tagg. 

 Den tagg, hvarmed ectethmoidbenet upptill vid supraorbital- 

 kanten slutar, är liten och föga utstående. A hjessan förefinnas 

 2:ne långsgående benkölar, som baktill äro tydligen böjde och 

 divergerande, och der hvardera sluta i en tagg. Strax utanför 

 det ställe, der desse benkölar börja, äro ett par eller tre små 

 taggar, och äfven spår till ett par sådane förefinnas stundom 

 längre in på pannan framom kölarnes främre ändar. I undre 

 kanten af det främsta infraorbitalbenet äro ett par korte och 

 långt åtskilde taggar, af kvilka den främre är rigtad rätt nedåt. 

 Underkäkens spets skjuter fram om nosen eller framkanten af 

 mellankäksbenen med något mindre än ^'3 af afständet mellan 

 nämnde spets och ögat. Öfverkäksbenet är baktill ganska bredt,. 

 och i bakre änden tvärt-konvext, och dess bakre öfre hörn räcker 

 något bakom ögats midt. Mellankäksbenet är å yttre sidan be- 

 täckt af en tjock hud, som äfven sträcker sig upp öfver nedre 

 delen af öfverkäksbenet. Icke endast pannan, hjessan, kinderna 

 och gällocken äro fjällbärande, utan fjäll förefinnas äfveu på no- 

 sen, infraorbitalbenen, öfverkäksbenen och underkäken. Ögonen 

 (såsom i allmänhet förhållandet är hos fiskar, som lefva på större 

 djup) äro stora, och deras longitudinelle diameter innehålles ho& 



