Store Kungsfisken eller Ueren. 97 



^stjerten, räknade hos större exemplar. H. KkOyer (Naturhist. 

 Tidskr. 2:den Riekke, Lste Bd. pag, 273) har äfven för länge 

 sedan uppgifvit samma antal. Vi få emellertid här anmärka, 

 att vi icke tagit urostylen med i räkningen. Kraniet har nå- 

 gon likhet med aborrens, men företer dock i flere delar väsendt- 

 ga f-kiljiiktigheter från det samma. Det fasta benhufvudet har, 

 liksom aborrens, en tjock och trubbig, pyramidal form, men ut- 

 märker sig vid första ögonkastet genom plattad hjessa, större 

 ögonhålor, spensligare parasphenoidben, kortare bakre utskott å 

 ossa pterotica, samt större höjd baktill. Denne höjd inne- 

 hålles föga mer än 2:ne gånger i dess längd. Dess bredd här 

 ^r emellertid något större än dess höjd. Sidonackbenen äro för- 

 sedda med väl utbildade plattkonkave ledknappar eller ledutskott, 

 för artikulationen med l:sta ryggkotan. Öfre nackbenets verti- 

 kala tunna bakre skifva eller utskott är mycket tunn och upp- 

 till afrundad. Den platta hjessan slutar baktill med en rät trans- 

 versell kant, som går tvärs öfver öfre nackbenet. Denne kant 

 begränsas ut åt sidorna af longitudinelt öfver hjessbenen gå- 

 ende odi bakåt divergerande ryggar, som hvardera utlöpa uti 

 en enkel spets. Inanför de främre ändarne af desse ryggar äro 

 å pannbenen ett par afsatser, men inga taggar. O. epoUcum 

 är i bakre kanten upptill inbugtadt, och den å yttre sidan af 

 bugten varande något större spetsen utskjuter något längre till- 

 baka än det trubbiga o. pterotkum. Basisphenoidbenet är di- 

 stinkt, men litet, och saknar den främre till parasphenoidbenet 

 nedskjutande delen, som finnes hos aborrfiskarne och en del 

 andra, och står således icke i beröring med nämnde ben, samt 

 har framtill en trubbig spets. Ögonmuskelkanalen är således 

 enkel. De nedre sidorna af hjernskålen ofvan bakre delen af 

 parasphenoidbenet äro starkt konvexa. Afståndet mellan de ut- 

 skjutande sidodelarne af o. sphenoticmn och o. ecfethmoideum 

 ■d. v. s. längden af ögonhålan, innehålles ungefär 2 \/^ gånger 

 i det fasta benhufvudets längd. Ectetmoidbenet slutar upptill 

 i en skarp spets. A öfre delen af pannan föreflnnas .3:ne långs- 

 gående gropar. Något förbenadt orbitosphenoidben förefinnes 

 icke, och alisphenoidbenet är litet. Suspensorial- och pterygo- 

 paltinapparaternas ben äro i hufvudsaken liknande dem hos gö- 

 sen och aborren. Mellankäks- och öfverkäksbenen likna äfven 

 aborrens, men det förra har det främsta uppstående spetsiga ut- 

 skottet högre, och det senare är baktill bredare, och der med 



LUljeborg, Fiskarne. • 



