Lille Kungsfisken eller Lysueren. 101 



inom moderns kropp. — Dess kött är såsom kokt krithvitt, och 

 den är en i hög grad välsmakande fisk, samt anses för att vara 

 en bland de läckraste af alla dem, som fångas vid Norges vestra 

 kuster. Den fångas vanligen med handsnöre eller ock med så 

 kallad hadce eller längref, men skindom, der den är ymnig, 

 tages den, såsom redan blifvit anfördt, ätven med nät. Till agn 

 begagnas småfisk, vanligen sraåsej. 



2. Sebastes viviparus, H. Kröyer. 



Lille Kungsfisken eller Lysueren 



Af förlockds undre taggar är den främste så väl som 

 de andre rir/tad något bakåt. Ryggftnans mjnlic strålar 12 

 tiJl 14^ vanligen 13, oeh analfenans D:o 6 till 7, vanligen 7^). 

 VnderläJien framtill truhh spetsig. Pannans minsta bredd inne- . 

 hålles 1 ^/2 gånger eller mera i ögonens vertikale diameter. 

 Af ståndet mellan orbita och främre spetsen af underkäken, då 

 munnen är sluten, är lika med eller mindre än orbifas longi- 

 tudinelle diameter. Af taggarne i undre kanten af det främsta 

 infraorbitalbenet är äfven den främste riglad bakåt. Färgen 

 ej så röd som förras, för öfrigt omvejclande. of van stundom 

 gulrödaktig, stundom grårödaktig, stundom gidgrönaktig eller 

 t. o. m. brimaktig och under hvitaktig, alltid med åtminstone 

 en tydlig fläck på gällocket, och merendels med brunaktigc tvär- 

 gående fläckar på ryggen. 



Rf. 15+12—14; af. 3+6—7; brf. 17—18 2); bf. 1+5; 

 stjt. 12. 



Sebastes viviparus, H. Kröyer: Naturhist. Tidskr. 2:den Esekke, Bd. I, pag. 



275. — 1844—1845. 

 „ „ C. U. Ekström & W. v. Wright : Skandinaviens Fiskar, 



9:de haft. pag. 197, pl. 49. - 1846.3) 

 „ „ H. Kröyer: Dtinmarks Fiske, Tillseg og Eettelser till 



l:ste Del, pag. 585. — 1853. 



1) Siste strålen i rygg- och analfenorna företer naturligtvis samma 

 förhållande som hos föregående arten. 



2) Vanligen 18. 



3) På planchen, som sannolikt blifvit tryckt innan Kröyers beskrif- 

 ning utkom, har den fått namnet Sebastes regulus, hvilket antyder, att Ek- 

 ström redan före Kröyer hade iakttagit dess egenskap af egen art. 



