Lille Kungsfisken eller Lysueren. 103 



;artskilnader kan läggas, att de hafva en skiljaktig geografisk utbredning 

 då 5. tnviparus icke förekommer i Ishafvet, hvilken omständighet utan 

 tvifvel äfven förtjenar att beaktas. 



Bcshr. Denna arten uppnår i Norge knappt mera än en 

 fots längd, och oftast erhälles den med en längd af G^jo till 

 8^,„ tum decim. m., hvilken längd enligt Ekström är den stör- 

 sta som den uppnår i Kattegat. Malm uppgifver dock, att den 

 någon gång vid Bohuslän erhållits af väl 1 fots längd. Kropps- 

 formen, som i allmänhet liknar den hos yngre exemplar af före- 

 gående art, är något vexlande. De äggstinna honorna, hos hvilka 

 buken är utspänd, hafva kroppen högre än hos de andre. Eljest 

 innehålles den största höjden, som är något mindre än hufvudets 

 längd, samt belägen öfver bröstfenornas bas, ungefär 3 ^j^ gån- 

 ger i totallängden. Hos en äggstinn hona är den största höj- 

 den belägen öfver midten af buken, och innehålles föga mer än 

 3 gånger i totallängden, samt är väl så stor som hufvudets 

 längd. Största tjockleken, öfver gällocken, är något mindre än 

 halfva kroppshöjden under vanliga förhållanden. Kroppshöj- 

 den vid stjertfenans bas är hos den äldre fisken något och hos 

 den yngre betydligt mindre än ögonhålans longitudinelle diameter. 

 Afståndet mellan ryggfenan och midten af stjertfenans bas är 

 betydligt mindre än afståndet mellan nosens framkant och bakre 

 änden af öfverkäksbenet. Analöppningen är vanligen hos både 

 äldre och yngre belägen något litet bakom kroppens midt, men 

 stundom är den belägen vid den samma. Hanens genitalpapill 

 ^r äfven här betydligt längre än honans utstående genitalpor. 

 — Hufvudets längd innehålles 3 gånger eller föga mera i total- 

 längden. Betraktadt så väl ofvanifrån som från sidan, men i syn- 

 nerhet från den senare, är det framtill trubbspetsigt eller nästan 

 trubbigt, hos somlige mera och hos andra mindre, och mun- 

 springan är något starkare uppstigande än hos föregående art. 

 Den knöl som finnes undertill vid föreningen af båda under- 

 käksgrenarne, är hos somlige större och hos andra mindre, men 

 i allmänhet ej så framstående, som hos föregående art. Den 

 är minst hos de unge. Afståndet mellan den främre orbitalkan- 

 ten och främre spetsen af underkäken, då munnen är sluten, är 

 hos äldre ungefär lika med, och hos yngre mindre än orbitas 

 longitudinelle diameter. Pannan är något konkav, och dess min- 

 sta bredd (belägen innanför ectethmoidbenets vid supraorbital- 

 kanten utstående spetsar) innehålles hos de äldre 1 V2 gånger 

 och hos de yngre något mera i ögats vertikale diameter. Den 



