122 Simptiskar. 



under det origtiga namnet Cottus (/obio, och den är der icke 

 sällsynt, ehuru mindre talrik än Cottus scorpius. Enligt Gill 

 och Storer förekommer den vid kusterna af Labrador och Hud- 

 son Bay, och då Pallas uppgifver, att den äfven finnes vid 

 Unaiaschka, torde det vara antagligt, att den är utbredd längs 

 N. Amerikas nordligaste kuster, och således är fullständigt cir- 

 cumpolar uti sin geografiska utbredning. Sannolikt är den i 

 "Fauna Japonica" beskrifne Cottus intermedhis samma art, och 

 då är den vid nordöstra Asiens kuster utbredd söderut ända till 

 Japan, och företer således derstädes, liksom en del andra ark- 

 tiska djur, en mera sydlig utbredning än i Europa. 



Både enligt hvad Collett anför och enligt hvad vi sjelfve 

 iakttagit håller den sig i allmänhet i kustens närhet på ringa 

 djup, och Fabrioius uppgifver, att den föredrager sandig eller 

 lerig botten. Enligt Malmgren har den vid Spetsbergen bland 

 alger fångats pä 3 till 20 famnars djup. Detta hindrar emeller- 

 tid icke att den stundom kan fås på större djup. Så har t. ex. 

 Professor Esmark tagit den vid Haramerfest på 76 famn. djup, 

 och enligt Collett erhölls den under den Norska" Nordhavs- 

 Expeditionen" 1878 i Magdalenebay vid norra Spetsbergen på 

 ett djup af omkring 50 famnar. Enligt de undersökta ventrik- 

 larnes innehåll lefver den företrädesvis af maskar och kräftdjur. 

 Fabricius säger, att den lägger sina 'ågg bland alger, och att 

 hanen vid dem håller vakt. 



IV. Slägtet Cottus, Artedi. 1738. 

 (Genera Piscium, pag. 48. — 1738) 



Hufvudet stort och bredare än hroppen, och mer elJcr 

 mindre nedtrycM, samt framtill afrundadt. FörlocJcet väpnadt 

 ined en eller fieré taggar, och det 3:dje infraorbitalbenet med 

 ett bakåt läslcjutande stort utskott, som räclrr till förloekets 

 yttre länt. Kroppen nästan konisk, baktill något hoptryckt, 

 samt betäckt af mjuk hud utan fjäll, men stundom med spridde 

 benartade knölar. 2:ne ryggfenor, som sitta tätt intill hvar- 

 andra, eller äro vid basen förenade, samt äro af medelmåttig 

 höjd. Änalfenan utan taggsiråle. Bröstfenorna stora, snedt 

 afrundade. Bukfenorna fastade föga bakom bröstfenorna, 

 samt med 3 till 5 drålar. Kardlika tänder på mellanJiäksbe- 

 nen, underkäken och plogbenet men inga på gombenen. Gäl- 



