140 Simptisk.ir 



svartbrime fläckar, som bilda mer eller mindre tydliga band. 

 På bukfeuorna förekomma alltid 3 till 4 mörka tvär])and, och 

 hos hanen är den Ijuse färgen dem emellan mer eller mindre 

 tydligen silfverhvit, och hos honan gulhvit eller hvitaktig. 



I afseende på könsskilnaderne må, utom hvad som redan 

 är yttradt beträffande färg och storlek, anföras, att hanen liar 

 en tydligare och något längre genitalpapill, hvilken hos honan 

 är ytterst kort; att hanen har en del af bröstfenornas strå- 

 lar i bakre eller inre kanten sträfve af korte taggar, och den 

 innerste strålen i bukfenorna i öfre kanten sträf af dylike taggar. 

 Dessutom äro bröst- och bukfenorna hos hanen i allmänhet något 

 längre, så att ofta de förra räcka förbi och de senare räcka till 

 anus, och han har en något smärtare kroppsform. Pannan är 

 hos honom smalare, så att dess minsta bredd innehalles 2:ne 

 gånger i ögonhålans longitudinelle diameter, då lios honan denna 

 bredd ej innehalles mera än VU gånger i nämnde diameter. 



Den uti norre delen af Östersjön och i Bottniska Viken 

 törekommannde rötsimpau är något afvikande från den, som 

 finnes vid våra vestra kuster, och företer någon anslutning till 

 den varietet (Cottus scorpius, variet. groenlandica, Chr. Lut- 

 ken), som förefinnes vid Grönlands kuster. Till kroppsformen 

 är den något smärtare än den vestlige formen, och blir icke 

 så stor som den. Honans totallängd är vanligen 8 till BVj 

 tum dec. m. och hanens D:o G-Zj^ t., sällan 7 t. Knölarne på 

 hjessan, eller de ofvan bakre orbitalkanterne och på nacken äro 

 högre än hos denne. Bröstfenorna äro vanligen något litet längre, 

 så att de hos honan räcka till eller nästan till anus, och hos 

 hanen t. o. m. räcka bakom den samme. Afståndet mellan den 

 2:dra ryggfenans bas och midten af stjertfenans D:o är större 

 än bredden af hjessfältet å yttre sidan af de det samma begrän- 

 sande kölarne. Stjertfenan är något längre, så att den hos ho- 

 nan innehalles ungefär 5'/2 gånger i kroppslängden, då den hos 

 den andre innehalles 6 — 6V2 gånger i denne längd. Denne form 

 torde derföre kunna betraktas såsom en från glacialtiden qvar- 

 varande något modifierad form'). 



1) Ben af ett exemplar af en med denne öfverensstäm mande form 

 af denna art hafva blifvit funna i glaciallera i närheten af Upsala vid gräf- 

 ningen för jernvägen mellan Upsala och Stockholm samt förvaras å här va- 

 rande Universitets zoologiska museum. 



