Taij.^simpan. 159 



gen af genitalpapillen hos det ena af dem af Lutken ansetts för 

 att vara utvuxna. Till kroppsformen liknar den oxsimpan, hvil- 

 ken den i alla afseenden kommer närmast. Kroppen är öfver 

 allt i huden beströdd med små taggbeväpnade knölar, och desse 

 äro störst och talrikast på hufvudet och ofvan sidolinien, under 

 hvilken de äro få och mycket små. Af dem synes en mer eller 

 mindre tydlig rad, som är parallel med ryggkanten. Sidolinien 

 har 30 eller något flere benknölar, som upptill hafva fine tag- 

 gar, och baktill hvardera en större utstående och bakåt rigtad 

 tagg, och desse knölar förete således ungefär samma beskaflfen- 

 liet som de hos föregående art. — Hufviidds längd innehålles 

 toga mera än 3 gånger i totallängden. Hjessan har 2:ne mer 

 eller mindre låge och korte kölar, som hvardera genom en stark 

 afsats äro delade i 'i:ne afdeluingar, hvilka baktill sluta i tag- 

 gar, och det bakersta paret af desse, hvilka motsvara de hos 

 toregående å nacken varande, sitta längre fram, ungefär midt 

 öfver eller föga bakom basen af de öfverste förlockstaggarne. 

 Ögonen äro särdeles stora, och ögonhålans längddiameter inne- 

 hålles blott ungefär 3 gånger i hufvudets längd. Pannans eller 

 interorbitalrummets minsta bredd är ungefär lika med ögon- 

 linsens diameter. Öfver- och underkäken nå ungefär lika långt 

 fram. Vid bakre änden af öfverkäksbenet äro 1 — 2 mycket fina 

 hudpapiller. — Förlocket har i bakre och undre kanterne 4 tag- 

 gar, af hvilka den öfverste når till kanten af underlocket, och 

 hos äldre exemplar till spetsen af gällockstaggen. Den är stun- 

 dom något böjd. De öfrige taggarne äro korte, och den nederste 

 är rigtad nedåt. — Gällockets tagg är väl utbildad, men når 

 ej till dess mjuke hinnartade kant, och den är något sträf. — 

 Underlockd har nedtill i bakre kanten 2:ne taggar. — Gäl- 

 hinnan har 5 till 6 strålar, och båda gälhiunorna äro icke före- 

 nade under gälnäset, samt förhålla sig således på samma sätt, 

 som hos föregående art. — Tänderna likna dem hos föregående. 

 — l:sta ryggfenan, som börjar på ett afstånd från det bakersta 

 parets taggar på hjessan eller nacken, som är lika med ögats 

 vertikale diameter, och slutar ungefär öfver anus, samt genom 

 ett tydligt mellanrum är skild från den 2:dra D:o, har 8 tagg- 

 strålar. — 2:dra ryggfenan, som är högre än den l:sta, samt 

 slutar ungefär öfver den näst siste strålen i analfenaui), har 11 



1) Den af Collett å fig. 4 lemiiade teckningen tyckes dereniot ut- 

 visa, att den sträcker sig väl så långt tillbaka som analfenan. 



