1()() iSimpliwkar. 



till rj stialar. — ÄitaJfcnau, som jemförelsevis är hög, liar b 

 till 'J strålar. — Bröstfenorna äro stora, men tyckas vara sma- 

 lare än hos föregående, samt äro något tillspetsade, och nå till- 

 baka nästan till analfenan, och hafva 15 strålar, som alla äro 

 ledade men enkle, — Bukfenorna, som på långt när icke nå 

 till anus, hafva enligt Lutken och enligt vår egen erfarenhet 

 blott 1 taggstråle och "Jine mjuke strålar, och således 1 mjuk 

 stråle mindre än hos föregående art. — Stjertfcnan har 11 

 till 12 fullständige och tvågrenige strålar, samt å hvardera si- 

 dan 4: till G ofullständige, samt är nästan tvärt afhuggen med 

 afrundade hörn. — Sidolinien går, såsom vanligt, närmare rygg- 

 kanten, och sträcker sig parallelt med den samt utan sänkning 

 under slutet af den 2:dra ryggfenan till midten af stjertfenans 

 bas. — Färgen å kroppen är hvitaktig eller möjligen gulhvit- 

 tig, med 4 reguliera gråbrunaktiga tvärband. Det bakersta af 

 dessa tvärband har sitt läge vid stjertfenans bas, det 2:dra, bak- 

 ifrån räknadt, under de 4 bakre strålarne i 2:dra ryggfenan, 

 det 3:dje under de 4 främre strålarne i den samma, och det 

 4:de, som är bredast, under de 6 främre strålarne i den l:sta 

 ryggfenan; och de 3:ne bakre fortsättas ner under sidolinien 

 med aftagande bredd. Hufvudet liar kroppens bottenfärg, och 

 har ett bredt mörkt tvärband. Kyggfenorna hafva otydliga 

 breda mörkare tvärbaud, som utgöra fortsättningar af kroppens. 

 Stjertfenan har fina mörka tvärstrimmor, och bröstfenorna äro 

 beströdda med gråbrune punkter. Analfenan är stundom utan 

 och stundom med gråbrune punkter. 



Af denna beskrifniug är det tydligt, att den kommer när- 

 mast Coitus huhalis, men genom de i diagnosen anförda känne- 

 märkena skiljes den dock temligen lätt frän denne. 



Hittills hafva, så vidt kändt är, endast några få exemplar 

 af denna art erhållits. Colletts första beskrifning af den samma 

 är grundad på 2:ne af G. O. Saks under draggning eller "skrap- 

 ning" på djupt vatten med så kallad bottenskrapa tagna exem- 

 plar, af hvilka det ena togs vid Christiansund i Norge i Au- 

 gusti 1871, och det andra vid Espevser ofvanför Stavangerfjor- 

 den derstädes i Juli 1(S73. Sedan har samme författare haft 

 tillfälle att undersöka 3:ue andra vid Norge tagna exemplar, af 

 hvilka det ena af honom sjelf blifvit taget med bottenskrapa 

 pa endast 1 famns djup vid södra gränsen af Nordland, och ett 

 annat tagits af G. O. Saks vid Fredriksvjern i Christianiafjor- 



