liK) . !?iinpHskar. 



förra och den andra nära intill basen af taggarne å nosspetsen. 

 Benen pä Inifvudet ofvan och pa sidoi-na hafva en stralig yta. 



— FörlocTid \}vAX denj nedre kanten ntviken och ruggig samt 

 vid dess nedre bakre liörn utlöpande i en stark bakåt och uppåt 

 rigtad tagg. — Det subtriangulära f/äUocJcet saknar tagg. — 

 JJndi rJocliet och melJanlochd äro mera utldldade än hos föregående 

 slägte, och hafva vanligt läge, samt äro till formen för det mesta 

 like dem bos slägtet Cottus, men sakna taggbeväpning. — Gäl- 

 hinnans strålar äro 6, och båda gälhinnorua äro under gälnäset 

 med hvarandra förenade, samt bilda här ett gemensamt lågt veck. 



— Tänderna äro små och kardlikt sittande på mellankäksbenen 

 och underkäken, men inga på plogbenet eller gombenen. — 

 l:sta ryggfenan, som börjar bakom ryggens 4:de plåtpar och nå- 

 got längre tillbaka än anus, samt är af obetydlig höjd och med 

 afrundad ojemn kant, har 5 till G, vanligen 5 taggstrålar. — 

 2:dra ryggfennn, som är skild från den l:sta, men dock börjar 

 nära intill den, har (> till 8, vanligen <S, mjuke strålar, som 

 alla, äfven den bakerste, äro enkle, d. v. s. icke grenige. Denna 

 fena är något högre än den l:sta. — Analfenan, som börjar 

 något bakom början af '2:ård ryggfenan och slutar under slutet 

 af den, samt är af ungefär samma höjd som den, har 5 till 7, 

 vanligen 6 — 7, strålar af samma beskaffenhet, som de i nämnda 

 fena. — Bröstfenorna äro stora och likna dem hos si. Cottus. 

 De äro ungefär lika långa som hufvudet och af en bredt oval 

 form, och nå nästan till slutet af den I:sta ryggfenan, samt 

 hafva 15 till 17, vanligen 15, mjuke och icke grenige strålar, 

 af hvilka de nedre äro något tjockare samt hafva frie spetsar. 



— Bukfenorna, som hafva sitt fäste strax bakom fästet för 

 bröstfenorna, samt äro något mera än ^/^ så långa som bröst- 

 fenorna, äro små och smala samt hafva endast 3:ne strålar, af 

 hvilka den ene äi- en taggstråle och de andre äro ledade men 

 icke grenige. — Stjertfenan, hvars längd är ungefär lika med 

 bukfenornas, och hvars spets är afrundad, har 7 fullständige 

 och dessutom å hvardera sidan 2 till 3 ofullständige strålar, af 

 hvilka ingen är grenig. — Sidolinien, som börjar under post- 

 temporalbenets spets, och, med undantag af en sänkning under 

 början af 2:dra ryggfenan, går temligen rät till stjertfenans bas, 

 har omkring 37—40 porer, och på sin främre del 20 — 23 smärre 

 benskifvor. — Färgen ofvan och på sidorna gråbrunaktig, stun- 

 dom med olivbrun anstrykning, och stundom med mer eller 



