198 Hafsfrösfiskar. 



föregående art deruti att den är en djupvattensfisk. De under 

 Norska Nordhavsexpeditionen erhållna exemplaren, som tagits 

 på 4 ställen, hafva anträffats pä Ti.S till och med 260 famnars 

 djup, och uti en vattentemperatur af — l,i" 0. till -}- 1,6" C. I 

 Varangerf jorden vid Östfinmarken hafva förut ett par helt unga 

 exemplar erhållits på 50 till 120 famnars djup. 1 dess mage 

 har CoLLETT funnit kräftdjur. Enligt Collett erhöllos en gäng 

 under den nämnda expeditionen midt emellan Spetsbergen och 

 Beeren Eiland den 3 Aug. 1878 på 123 famnars djup och med 

 en bottentemperatur af + li6" C. uti ett enda kast med "trawl- 

 uätet" () exemplar, och detta antyder, att de stundom äro säll- 

 skapliga. 



5:te Familjen SCLENID.E, G. Cuviek. 182!). 

 (Sciéiioides, G. CuviEK; le Regne Aiiim. uouv. édit. T. II, pag. 171. — 1829j. 



Hafsgösfiskar. 



Kroppen mer elhr mindre lioptryckt och tcmiiyen lång- 

 sträckt samt täcld med ctenoidfjäll. Sidolmien är oafbruten 

 och sträcker sig ofta ut på stjcrtfenan. Munöppningen stor 

 och i spetsen af nosen. Ögonen lateraJa och af medelmåttig 

 storlek. FörJocket etter gällocket med mer eller mindre tydliga 

 tänder eller taggar, som stundom äro aftruhbacle. På käkarne 

 rader och hand af fina tänder, af hvilka en del äro något gröfre 

 och en del ytterst små, och stundom derjemte en del större hugg- 

 tänder. Inga tänder på p)loghenet eller gombenen. Infraor- 

 hitalhenen äro ej fastade vid förlocket, och bilda icke något 

 pansar. En del af hnfvudets ben med stora slemkanaler. 

 Gälhinnans strålar 7. Merendels 2:ne ryggfenor, och den 

 mjukstråliga större än den taggstråliga och än analfenan. 

 Taggstrålarne i den l:sta ryggfenan i allmänhet svage. Anal- 

 fenan framtill med 2:ne taggstrålar. Alla strålarne i bröst- 

 fenorna grenige. Bukfenorna belägna ungefär under bröstfe- 

 norna och försedda med 1 taggstråle och 5 mjuke strålar. 

 Appendices pyloricm i ringa eller medelmåttigt antal. Sim- 

 blåsa förefinnes, ocJi den har ofta greniga eller särdeles långa 

 bihang. Desse fiskar gifva ofta ifrån sig ett knorrande eller 

 grymtande läte. 



