Grå Hafsrudan. 211 



Cantharus lineutus, A. GiJNTUER: Catal. of tlie Acanthopt. Fish. etc. vol. 



I. pag. 413. - 1859. 

 Black Sea Bream, I. COUCH: A. History of the Fishes of the Biitish Is- 

 lands, pag. 222, pl. XLIX. - 1864. 

 Cantharus lineatm, E. COLLETT: Norges Fiske, etc. pag. 17. — 1875. 



„ „ Francis Däy: The Fishes of Great Britain & Ireland, 



Part. I, pag. 26, pl. IX. — 1880. 

 I Skandinavisk Fauna har den erhållit benämningen Grå Hafsruda. 

 Eljest har den icke fått något Svenskt namn. 



Beslir. Dess längd stiger till öfver 1 '/j f^^Oi <^cli största 

 kroppsliöjdeu, som har sitt läge öfver basen af bukfenorna, ut- 

 gör ungef. 1/3, eller föga mindre, af totallängden. Den största 

 tjockleken, vid bröstfenornas bas, innehålles ungef. 2 '^j^ ggr i 

 höjden, och den är således starkt hoptryckt och är, sedd från 

 sidan, af en aflångt oval form. Hufvudet är af medelmåttig 

 storlek, och desslängd innehålles 41/4 till 4 V/.^ gånger i total- 

 längden. På nacken, kinderna och gällocken, med undantag af 

 förlocket, är det tjällbetäckt. Ögats längddiameter är något 

 mindre än nosens längd, och innehålles nära 4 gånger i hufvu- 

 dets längd, och pannans minsta bredd mellan ögonen är något 

 större än nämnde diameter. Pannan är kullrig, och afståndet 

 mellan ögat och midten af dess öfre kant eller profilkontur är 

 föga mindre än ögats vertikale diameter, och hufvudets öfre 

 profilkontur stupar jemnt från nacken till nosspetsen. Öfver 

 och bakom nacken är ryggen hoptryckt och dess profilkontur 

 bildar der en jemn båge. Den undre profilkonturen är framtill 

 något uppstigande och konvex. Munnen är liten och munsprin- 

 gan något uppstigande och på långt när icke räckande till 

 ögonen, och öfverkäksbenets bakre ände ligger ungef. under den 

 bakre näsborren. Öfver- och underkäken räcka lika långt fram, 

 då munnen är sluten. De 2:ne främre infraorbitalbenen äro 

 breda och försedda med en radiär skulptur, och hafva vid grän- 

 sen dem emellan i undre kanten en tydlig inskärning eller 

 urbugtning, ofvan mungipan, och under hvilken, då munnen är 

 sluten, den bakre änden af öfverkäksbenet är synlig. Gällocken 

 hafva släte och obeväpnade kanter. Gällockets bakre kant bil- 

 dar nedtill en trubbig vinkel. Förlockets öfre och nedre delar 

 bilda med hvarandre en rät vinkel, som så väl framtill som: 

 baktill är afrundad. — Tänderna äro mer eller mindre spet- 



1) Gervais & BOULART : Les Poissons, 2:me vol. Poiss. de Mer, pag. 96. 



