Grå Hafsrudan. 218 



bildad af fjällen och interspinalbenen, uti hvilken dessa fenor 

 till en del kunna nedläggas. På stjertfenan sträcka sig fjällen 

 ut till dess midt. — Färgen är något vexlande: blägrå med 

 ljusare och mörkare långsgående ränder och rödbrun nos (Nils- 

 son) ; silfvergrå med rödgul och gyllene glans, i synnerhet långs 

 sidolinien, omkring ögonen, på en del af nosen samt på förloc- 

 ket, och på hufvudets öfre nakna sida brunaktig (Collett) ; kin- 

 derna köttfärgade, öfre delen af hufvudet, trakten omkring ögo- 

 nen och en del af kinderna lifligt bruna, främre och öfre delen 

 af ryggen dunkelt grön och kroppen för öfrigt rödaktigt gul 

 med irreguliera mörka bruna linier (J. Couch); gråaktigt grön 

 med mörkare långsgående linier och svartgrå fenor (Gunther). 

 Iris rödaktigt pomeransgul (Yarrell). 



Skelettet: Kotornas antal är 2-1:, och af dessa höra 10 

 till bålen. Pannbenen hafva långs midten en hög konvexitet, 

 genomborrad af åtskilliga hål, men deras superciliardel är tunn. 

 Från denna konvexitet fortsattes bakåt ett högt triangulärt 

 utskott eller kam å öfre nackbenet. De bakre infraorbitalbenen 

 bilda en smal ring, från hvars inre sida utgår en konkav ben- 

 skifva, som uppbär ögongloben och som artikulerar med pterygoid- 

 benet. Hjernskålens basaldel är något hoptryckt. Bäckenbenen 

 äro långsträckta, och hvartdera är bildadt af 3:ne lameller, 

 som äro nästan lika mycket utvecklade (Gunther). 



Denne fisk har egentligen sitt hem i hafvet utanför Eng- 

 lands och Frankrikes kuster samt i Medelhafvet'), och den går 

 i Atlantiske Oceanen söderut åtminstone till Canariska Öarna. 

 I närheten af Sverige har den blott en enda gång blifvit an- 

 träffad, då ett exemplar af 16 tums (vkm) längd, enligt hvad 

 som uppgifves i Skandinavisk Fauna, år 1840 blifvit fångadt 

 "vid Skånska kusten". I närheten af Norges kuster har den 

 åtskilliga gånger anträffats, och i Skand. Fauna uppgifves, att 

 d. v. Lektor Esmark redan 1844: erhållit 3:ne exemplar, som 

 blifvit fångade i Christianiaf jorden, och det ena af dessa, som 

 enligt Collett var taget d. 22 Sept. 1837, har en totallängd 

 af nästan 450 mill. eller 15 tum dec.m. Enligt Collett har 

 sedermera ett föga mindre exemplar blifvit fångadt derstädes d. 



1) Den i Medelhafvet förekommande har af Cuvier & Valencienne.s 

 blifvit betraktad såsom en egen art och fått namnet Cnnth. vulgaris, och 

 den, som förekommer vid Frankrikes vestra och norra kuster och vid Eng- 

 land, af samme författare blifvit benämnd Cantfi. griseus. 



