Makrilen. 235 



«gne likar. Denna dess glupskhet hav gifvit anledning till en 

 gammal folktro, att den stundom skulle angripa såväl lefvande 

 som drunknade menniskor, men denna folktro har ingen sauno- 

 likhet för sig, och i Skandinavisk Fauna, hvarest en berättelse 

 om en dylik händelse med en simmande yngling i Bohuslän 

 återgifves, yttras dock möjligheten af att det hela kan vara en 

 dikt. Den ofvan anförda egendomliga byggnaden af de ytterste 

 gälbågarne, som gör dem skicklige till att verka såsom en sil- 

 apparat, antyder, att den till stor del lefver af smärre hafsdjur, 

 sannolikt smärre kräftdjur af Copepodernas ordning, hvilka ofta 

 träffas i dess mage. 



Kedan 1865 iakttog G. O. Sars^), att makrilen, som vid 

 den stundande leken mer eller mindre närmar sig kusten, lägger 

 äggen (rommen) flytande vid hafsytan, der de undergå sin ut- 

 veckling, och att de samma således icke fästas vid bottnen. 

 Dessa ägg, som äro små och krystallklara, utmärka sig genom 

 ■en stor och i ögonen fallande klar oljedropp eller oljekula, som 

 har sitt läge vid deras öfre pol eller uppåt vända sida. Under 

 leken eller äggläggningen är makrilen i stark rörelse och stry- 

 ker omkring utanför kusterna i tätt packade stim, hanar och 

 honor blandade om hvarandra, och så nära under vattenytan, 

 att man redan på långt afstånd på hafsytans krusning kan be- 

 märka dem (Saks). Äfven då går makrilen alltid emot ström- 

 men och är mest i rörelse under en frisk bris. Leken inträf- 

 far vid Norge enligt Särs i allmänhet under första hälften af 

 Juli månad, utan tvifvel stundom något tidigare och stundom 

 något senare. Det är troligt att den vid Bohuslän leker unge- 

 fär vid samma tid. C. U. Ekström uppgifver Juni månad så- 

 som dess lektid, men då han icke haft tillfälle att iakttaga le- 

 ken, får denna uppgift tydas endast såsom en förmodan. De ur 

 äggen komne ungarne äro enligt Särs mycket små och vatten- 

 klare, med undantag af en liten förgrenad svafvelgul pigment- 

 fläck på hvardera sidan bakom hufvudet. Dessutom hafva de 

 då ännu i den bakre delen af "buken" (förmodligen tarmkana- 

 len) en återstod af den oljedropp, som före utvecklingen före- 

 fanns vid äggens öfre sida. De makrilungar af ungef. 3 dec. 



1) Indberetu. for 1865 t. Departem. for det Indre. tr. 1869, pag. 

 28. — Samma iakttagelser förnyades af samme författare 1875, enligt Ind- 

 beretn. t. Departem. for det Indre for 1875, tr. 1878, pag. 14. 



