310 Släo-tet Bi-aina. 



2. Bräma rascliii, L. Esmark. 



Rasch's Hafsbraxen. 



Pannans och nosens profil bildar med den snedt iqjpsti- 

 gande mimspringan en vinkel af omkring 60^, och ögonen ha/va 

 sitt läge nära under pannans profilkontiir, som är något litet 

 konkav. Uyggfenans största höjd utgör åtminstone 2/3 af den 

 största kroppshöjden. Fjällen i allmänhet stora, så att i en 

 rad från gällockets öfrc kant till stjertfenans bas blott före- 

 finnas 42. Bröstfenorna äro icke synnerligen långa., och vid 

 spetsen afrundade, och räcka på långt när icke till midten af 

 analfenan, utan blott ett litet stycke bakom början af denna fena. 



Rf. 4+28; af. 2+22; brf. 18; bf. 1+5; stjf. 20 O- 

 Bräma Baschii, L. Esmark: Christiania Vidensk. Selsk-.s Forh. 1861, i>ag. 

 238, tab. I. - 1862. 

 ,, „ GODEFKOY LuNEL: Révisioii du genre Castagnole (Bräma) 



et description d'une espéce nouvelle, Bräma Sausurii; 

 Mém. de la Soc. de Phys. et d'Hist. iiat. de Geneve, 

 XVIII, extr. pag. 17. — 1865. 

 „ ,. L. Esmark: Bidrag till Finmarkens Fiskefauna; Clirist. 



Vidensk. Selsk;s Forh. 1868 afdr. pag 8. - 1869. 

 ,. ,. I. CoLLIN: Forh. ved de Skand. Naturforskeres ll:te Mode 



i Kjöbenh. 1873, pag. 418. - 1874. 

 „ „ E. COLLETT: Norges Fiske, pag. 46. — 1875. 



Anm. Uti en akademisk inbjudningsskrift med titel '"Bidrag till kän- 

 nedomen om Pterycombtts bräma B. Fries" etc. Upsala, 1864, hafva vi 

 framstält det antagande, att Bräma raschti är samma art som Bräma lon- 

 gipinnis, Lov\^e2). Sedan dess har emellertid Prof. Esmark haft tillfälle 

 att jemföra ett till Christiania Universitets Zoologiska museum erhållet 

 exemjtlar af Bräma longipinnis frän Madeira med Bräma raschii, och kun- 

 nat förvissa sig om att de äro skilda arter, samt vid de Skandinaviske Na- 

 turforskarnes 10:de möte i Christiania 1868 ådagalagt^) dessa iakttagelser. 

 Deras specifika skiljaktighet har sedermera blifvit bekräftad af E. Collett*). 



Beskr.^). De tvänne enda exemplaren af denna art, som 

 hittills erhållits, hafva varit af ungefär samme storlek, och be- 



1) Sannolikt hafva uti detta tal någre af de ofullständige strålarrie 

 blifvit medräknade. 



2) Proceed. of the Zool. Soc. of Lond. Part XI: 1843, pag. 82. 



3) Förhandl. vid nämnde möte, pag. 521, tr. 1869. 



4) Norges fiske, pag. 46—47. 



5) Denna beskrifning grundar sig företrädesvis pä den. som blifvit gif- 

 ven af Esmark ä anf. st. och till någon liten del pä de af Collett gifna 

 uppgifterna. 



