Rasch's Hafsbraxen. 313 



kant företer följaktligen, liksom hos föregående, framtill en stark 

 urbugtning. Denna fenas längd inneliålles uugef. 2 V* ggi' i 

 kroppslängden till spetsarne af de mellerste strålarne i stjert- 

 fenan. — Analfenan börjar under 12:e och 13:de strålarne i 

 ryggfenan och slutar obetydligt framom dennas slut, och är 

 ej fullt så hög, ehuru af samme form som den samma — så att 

 dess största höjd är något mindre än ^/^ af kroppshöjden — 

 samt har 2 taggstrålar och 22 ledade och grenige strålar, af 

 hvilka den bakerste ej når till stjertfenans bas. — Bröstfenorna 

 äro temligen stora, ehuru ej så långa och spetsiga som de af 

 föreg. De hafva blott 18 strålar, af hvilka de 2:ne öfverste 

 äro oklufne. Dessa fenor, som äro temligen breda och trubbiga, 

 nå obetydligt bakom början af analfenan, och deras längd in- 

 nehålles något mera än 3V2 ggi' i kroppslängden till spetsarne 

 af de mellerste strålarne i stjertfenau. I armhålan ofvan bröst- 

 fenans fäste förefinnas enligt Collin 5 långsträckta och i änden 

 afrundade fjäll. — BuJcfenorna, som hafva sina fästen midt un- 

 der bröstfenornas d:o, samt hafva 1 taggsträle och 5 mjuke strålar, 

 äro något större än de samma hos föreg., och deras längd ut- 

 gör nära 72 ^.f bröstfenornas d:o. Vid basen af de samma fö- 

 rekomma, liksom hos föreg., förlängda fjäll. — Stjertfencm är 

 djupt utringad, men dess flikar äro ej så långe och spetsige 

 som hos föreg., och tyckas å det beskrifna exemplaret hafva 

 varit något ofullständige. Enligt Esmakk har den 20 strålar, 

 af hvilka dock ett par å hvardera sidan enligt figuren synas 

 hafva varit ofullständige. — Fjällen äro tunna, men större än 

 hos föreg., så att uti en rad från lockets öfre kant till midten 

 af stjertfenans rot räknas blott 42. Uti en transversel rad 

 från början af ryggfenan ned till bröstfenans bas eller rot räk- 

 nas 30. Deras form och storlek äro såsom hos föreg. betydligt 

 vexlande, och de äro cycloidtjäll och hufvudsakligen af samma 

 byggnad som hos den. Den egentliga skilnaden ligger deruti, 

 att en stor del af dem här äfven hos de fullvuxne individerne 

 äro försedda med en tagg på samma ställe, der blott ungarne 

 af den föregående hafva en sådan. Formen af den synlige de- 

 len af de större fjällen är rhomboidisk och radiärt strierad'), 

 med en något tjockare åt sidorna utskjutande koncentriskt 



l) Strimmonia äro, liksom hos föreg., bildade af iindnlära linier af 

 små upphöjde punkter. 



