348 Släirtet Gasterosteiis. 



tvärband, ocli de silfverhvita kroppssidorna få en stark anstryk- 

 ning af raessingsgult. Detta gäller i synnerhet om honorna. 

 Hanarne få vid samma tid en röd fläck, som börjar under huf- 

 vudet vid det ställe, der gälhinnorna närma sig hvarandra, 

 och som utvidgar sig hastigt, så att rodnaden vanligen intager 

 hele undre delen af fisken, från underkäkens spets till analöpp- 

 ningen. Denna rodnad är hos olike individer mer och mindre 

 utvidgad. Hos somlige stiger den uppåt sidorna något öfver 

 sidolinien, hos andra är hela kroppen röd, utom den öfverste 

 delen af ryggen, som i sådant fall är rödbrun, och pannan, 

 som alltid har en stark blågrön färg. Ögonringen är gi-öu och 

 ganska vacker. Fenorna äro gulaktiga. Denna lekdrägt börja 

 de ikläda sig i Maj, och den blir full färdig i slutet af Juni. 

 Stundom hafva de, äfven då lekdrägten är aflagd och kroppssi- 

 dorna och buken äro silfverhvita, mörka tvärband på ryggens 

 sidor. På små ungar af omkr. '20 mill:s längd hafva vi sett 

 de mörka tvärbanden särdeles tydliga och sträckande sig ned 

 öfver de silfverhvita kroppssidorna. 



2. Variet. G. Gynmurus, Cuviek: Denne är en mindre och 

 svagare utvecklad form, hvars totallängd vi funnit löga öfver- 

 stiga 2Vio tum dec.m. eller 63 mill. Den skiljer sig dessutom 

 från föregående genom följande: Utom de 3me små benskifvorna, 

 som hafva sin plats ofvan skulderapparaten, företinnas öfver och 

 strax bakom bäckenbenets uppstigande utskott blott 3 till 4 

 benskifvor, och hela kroppssidan för öfrigt är utan sådana, och 

 stjerten saknar både skifvor och kölar. Taggarne på ryggen 

 och vid bukfenorua äro spensligare och med mindre sidotaggar,. 

 och de senare hafva mindre utskott å öfre sidan vid basen. 

 Den mjukstråliga ryggfenans strålar i allmänhet färre, nem- 

 ligen 11. 



Mellan dessa båda varieteter förefinnas åtskilliga öfvergängs- 

 former. En sådan har af K. Collett (anf. st.) erhållit benäm- 

 ningen G. liemiyijnmus. Den har benskifvorna på kroppssi- 

 dorna lika med dem hos variet. G. gymnurus, men skiljer sig 

 från denne derigenom att den har kölar ä sidorna af stjerten, 

 bildade af der befintliga små kölade skifvor. Andre öfvergångs- 

 former hafva af Cuvier & Valenciennes blifvit benämnde G. se- 

 nuarmatus och G. semiloricatus, utmärkande sig derigenom, 

 att benskifvorna på kroppssidorna sträcka sig mer eller mindre 

 långt tillbaka emot kölarne å stjerten, så att de af dem icke 



