Siuåspiggen. 385 



hålles största kroppshöjdeu, öfver basen af bukfenorna, väl 5 

 ggr i totallängden till stjertfenans spets, och hos en äldre hane 

 innehålles den förra 6 '/-i ggi' i <ien senare. Störste tjockleken, 

 öfver bröstfenornas fästen, innehålles 1 1/2 SS^' ^ största kropps- 

 höjden. Stjertens höjd framom basen af stjertfenan innehålles 

 väl 2:ne ggr i ögats diameter, och afståndet mellan auus och 

 stjertfenans spets innehålles blott 1 '/- ggr i det samma mellan 

 anus och nosspetsen. Kroppen saknar benskifvor så väl på 

 kroppssidorna som på ryggen och har endast den på buken va- 

 rande skifvan, som är bildad af bäckenbenen. På hvardera sidan 

 af stjerteu är dock en långsgäende köl, som liksom hos före- 

 gående är bildad af temligen mjuka och tunna, kölade, benar- 

 tade skifvor. Denne köl är underkastad vexlingar, så att den 

 stundom är mera och stundom mindre utstående, men vi hafva 

 alltid funnit den hos våra Skandinaviska exemplar, ehuru den 

 hos en del äi- föga framstående '). — Hufvudet liknar det af 

 föregående art, men näsborrarne ligga närmare ögat än nos- 

 spetsen. Hufvudets längd innehålles 4 •/., ggr i totallängden. Af- 

 ståndet mellan ögat och nosspetsen är något litet större än 

 ögats diameter, och denne innehålles omkr. -t ggr i hufvudets 

 längd. Pannans minsta bredd mellan ögonen är mindre än 

 ögats diameter. Spetsen af underkäken skjuter temligen betyd- 

 ligt framom nosspetsen. Infraorbitalbenen sträcka sig icke upp 

 bakom ögat, och derföre är hela fältet mellan ögat och förloc- 

 ket mjukt. — Tänder och käkar likna dem hos föregående art. 

 — Rygg fenan har framtill 7 till 11 (vanligen 9 till 10) tagg- 

 strålar-), som äro fristående, med undantag af den siste, som 

 genom sin feuliinna är förenad med basen af den l:ste strålen 

 i den mjukstrålige delen af ryggfenan. Den l:ste taggstråleu 

 har sitt läge öfver bröstfenans fäste. Alla desse taggstrålar 

 hafva en liten fenhinua bakom sig, äro vanligen altei^nerande 

 rigtade åt ena eller andra sidan, och kunna fastlåsas, eller ock 

 nedläggas i en långs ryggen gående fåra. De äro mindre än 



1) De. som förekomimi i Seineii, sakna enligt Cuvieb & Vai.enuiknnes 

 denne köl, och enligt Newman lios Coucn är det sauima förhällande med 

 dem, som förekomma i dikena i trakten af London. 



2) Hj Widegren säger sig ofta i Norrbotten hos den ha funnit en- 

 dast 7 ryggtaggar, hvilket antal dock icke af oss blifvit iakttaget. ("Om 

 Fisk-Faunan och Fiskerierna i Norrbottens Län, Reseberättelse, afgifveu 

 d. 10 Mars 1860'", p. 6. Afdr.) 



