Tån^spiggeii. 



371 



Spinachin ridgaris, 

 Gasterosteus Sjj inaclua , 



Spinachia vulyuris, 



Spinachia vulgaris, 

 Linnéi, 



Gafiterosteufi spinachia, 



Gasterosteus spinachia, C. U. Ekström-, Fiskariie i Mörkö Skäi'j;ård ; K. 



Vet. Akad:s Handl. 1831, pag. 305. — 1832. 

 ,. „ S. Nilsson: Proclromus Ichtliyologiis ScaiKliua- 



vicffi, pag. 87. - 1832. 

 „ ., W. v. Wright, b. Fries & C. U. Ekström: 



Skandinaviens Fiskar, l:sta liiift., pag. 2l,pl. IV, 



tig. 3. — 1836. 



H. KrOykr: Danmarks Fiske, Lste Bd. pag. 193. 



- 1838—1840. 



S. Nilsson: Skand. Fauna, -t.de del. Fiskarna, 

 l:sta haft. pag. 112. — 1852. 

 W. Yarrell: British Fislies, edit. 3, vol. II pag. 

 93. - 1859. 



A. GUNTIIER: Catal of the Acantli. Fish. in the 

 CoU. of Brit. Mus. vol. 1, pag. 7. — 1859. 

 A. J. Malmgren: Kritisk öfversigt af Finlands- 

 Fiskfan na, pag. 16. — 1863. 



Fiften-spined Stickleback, 3 . Couch: Hist. of the Fish. of the Brit. Isl. voL 

 I, pag. 180, pl. XXXVIII. - 1864. 

 E. COLLETT: Norges Fiske, pag. 14. — 1875. 



A. W. Malm: Götehorgs och Bohusläns Fauna, 

 pag. 373. — 1877. 



B. Benecke: Fische, Fischerei etc. in Ost- und 

 Westpreussen, pag 76. — 1881. 



„ „ Francis Day: The Fishes of Great Britain & 



Ireland, Part IV, pag. 246, pl. LXVIII, fig. 5, 



- 1882. 



Enligt C. U. Ekström kallas den i Mörkö skärgård Tagg-Snipa och. 

 i "Skandinaviens Fiskar" tilldelar han den namnet Tång-Spigg. S. Nilsson 

 uppgifver jemte detta namnet Tångsnipa, hvilket senare äfven A. W. Malm 

 anför, och hvilket vi äfvenledes liört tilldelas den samme. Enligt Malm: 

 kallas den derjemte vid Sydkoster i Bohuslän Stägg. I Norge hafva vi 

 någon gång hört den benämnas Tangsticlding . 



BesJcr. Den blir större än arterna af föregående slägte,. 

 men dess totallängd öfverstiger dock icke ofta 5 tum dec.m. 

 eller 150 mill. Upsala Universitets zoologiska museum eger 

 bland andra exemplar från södra Norge ett (en hona), hvars- 

 totallängd är 159 mill. R. Collett uppgifver totallängden af 

 ett i Christiania Universitets zoologiska museum befintligt ex- 

 emplar från Christianiafjorden till 167 mill. H. Kröyer har 

 beskrifvit ett exemplar (g), som var 7 V2 t^^^? Danskt mått, 

 eller omkr. B^jj, tum dec.m. eller 189 mill. långt. — Kropps- 

 formen är mycket långsträckt, och i synnerhet stjerten är lång 

 och smal. Bålen är betydligt tjockare än stjerten, som bakåt 

 starkt afsmalnar, och arten kännes dessutom lätt på den skarpe,^ 



