380 Släirtet Xiphias. 



1. Xiphias gladius, Linnk. 

 Svärdfisken. 



1 rf. 8 -hl 5— -JO; 2 rf. 4; 1 af. JJ— 11; 2 af 3—5; brf. 

 16; stjf. 17')- 



Xiphias Gladius, Linné: Fauna Svecica, edit II:da, pag. 110. — 1761. 

 IDRM: Syst. Nat. ed. XII:ma, pag. 432. - 1766. 

 p „ A. B. KöLPlN ; Aiimäikniiigar vid Svärd-Fivskeiis. XiphicBr 



Anatninie och Nuturalhistoria; Koiigl. Vet. Akad s Handl. 

 1770, vol. XXXI, pag. 5, tab. 11. — 1770. 

 „ .. Idem: Ytterligare Aiuiirukningar etc; ibiii )771. vol. 



XXXIl, pag. 115. — 1771. 

 „ „ A. J. KetziU!=: Fauime Suecicfe Pais I:ma, pag. 316. — 



1800. 

 „ „ CuviER & Valenciennes: Hist. iiat. des Poiss. T. VIII, 



pag. 255. pl. 225, 226 & 231. - 1831. 

 „ „ S. N1LS.SON: Prodrouius Ichtli3'ologiaj Scandin. pag. 108. 



— 1832. 



„ ,, G. CuviER: Fvégne Aniin. édit. 3:ine illustiée, Les Pois- 



sons, Atlas, pl. 50. - 1836-46. 

 p „ H. KruYKH: Daninaiks Fiske, l:ste Bd. pag. 253. — 



1838—1840. 

 „ „ C. U. p]KS'rRöM: Göteb:s K. Vet. och Vitterh:s Sainh:s 



Handl.. ny tidsf. l:sta haft. pag. 37. — 1850. 

 „ „ S. Nilsson: Skand. Fauna, 4:de del Fiskarna. l:stahäft 



pag. 147. — 1852. 



W. Yarrelt.: Brit. Fishes. ed. 3, vol II, pag 240. — 



1859. 

 „ ,. A. GtJNTHER: Catal. of the Aciinth. Fishes in the ColL 



of Brit Mus. vol. Il, pag. 511. — 1860. 

 Sluordjish, J. CoucH: Hist. of the Fish. of the Brit Isl:s, vol. II,. 



pag. 145, pl. XCVII. — 1864. 

 Xiphias gludius, K COLLETT: Norges Fiske, pag. 51. — 1875. 



,. „ A. W. Malm: Göteb:s och Bohushs Fauna, pag. 423. 



— 1877. 



„ „ H. Gervais & Boulart: Les Poissons, 2:nie vol. Pois- 



sons de iner, pag. 166, pl. 64 — 1877. 



„ „ R. Collett: Meddelels. om Norges Fiske i Aarene 1875 



—78; Christ. Vid. Selsk:s Forh. 1879, N:o 1. pag. 33. 



— 1879. 



„ „ Georg Vinther: Prodroni. Ichthyol. Dan.: Naturhist. 



Tidskr. 3:dje Etekke, 12:te Bd. pag 16. - 1879-80. 

 „ „ B. Benecke: Fische etc. in Ost- und Westpreussen, pag. 



78 - 1881. 



1) Denna uppgift är grundad på det förhållande, som eger rum hos 

 äldre individer, ehuru äfven hos dem dessa tal äro underkastade vexling. 



