Svärdtisken. 383 



dennes främre spets går en fåra, som sträcker sig ända till nära 

 svärdets spets. Ofvan har det närmare basen fina långsgående 

 strimmor. Svärdets hela undre sida bildas af mellankäksbeneu, 

 och gränsen mellan dem är utmärkt genom en från basen långs 

 midten af denna sida uti en mycket låg rygg gående fåra, som 

 sträcker sig ungefär till midten af svärdets längd. Dess bredd 

 å ett afstånd framom ögat, som är lika med dettas afstånd 

 från bakre kanten af locket, utgör omkring V/^ af dess längd 

 frän samma ställe till dess spets, och dess tjocklek är ej större 

 än '/ö af dess bred, (Cuvikr & Valenciennes). A ett i Upsala 

 Universitets zoologiska museum befintligt svärd, som är 3 fot 

 1 V2 ^um eller U-iö mill. långt, är bredden vid basen strax 

 framom sidosilbenen 3Yjo tum eller 99 mill., och utgör såle- 

 des ej fullt Yq af längden. Till större delen utgöres det af 

 mellankäksbeneu, som bilda dess spets och äfven dess sidor ända 

 till basen. Ett stycke bakom spetsen börjar plogbenet, som 

 bildar en otydlig fårad list eller upphöjning långs midten af 

 dess öfre sida, tills det vid basen delar sig åt hvardera sidan 

 och omfattar det öfre silbenet, som här utgör det mellersta 

 öfre partiet af dess bas, och inskjuter baktill mellan pannbenen. 

 Utanför båda bakre sidodelarne af plogbenet ligga öfverkäksbe- 

 nen, som icke sträcka sig så långt fram som öfre silbenet, och 

 således blott tillhöra svärdets basaldel. Uti denne ingå äfven 

 de båda pannbenen, som ej sträcka sig längre fram än till 

 midten af öfre silbenet, och de båda sidosilbenen >). Framom 

 ögat är sidan af nosens eller svärdets bas något konkav, och 

 i denna grunda fördjupning ligga de nästan runde uäsborrarne 

 tätt intill hvarandre, i jemnhöjd med öfre kanten af ögat och 

 på ett afstånd från detta, som är ungef. lika med -/.^ af dess 

 diameter. Ögonen, som äro temligen stora, så att deras longi- 

 tudinelle diameter är ungef. lika med 2/3 af pannans minsta 

 bredd dem emellan, äro belägna på hufvudets sidor midt emel- 

 lan pannans profil och öfre munkanten. Då fisken betraktas 

 från sidan, visar sig hufvudets öfre profilkontur utan afsats, 

 jemnt och så småningom uppstigande från svärdets ofvantill 

 konvexe bas till början af l:sta ryggfenan, med en föga märk- 

 bar konvexitet ofvan ögonen. Gällockens kanter äro släte. För- 



1) Denna beskrifning af de i svärdet ingående benen är hufvudsak- 

 ligen grundad på den, som Cdvier uti sin Hist. nat. des Poissons leninat. 



