390 Slägtet Xiphias. 



ändå mera sällan. Då den i Norge blifvit fångad och icke 

 funnits uppdrifven på kusten, har det vanligtvis varit med lax- 

 garn som den erhållits. Enligt R. Oollett blef år 1839 ett 

 exemplar fångadt i Lerfjord i Helgeland i Norge, sedan det 

 hade med sitt svärd genomborrat en båt. — För öfrigt är 

 svärdfisken utbredd öfver större delen af Atlantiske Oceanen, 

 der den icke endast erhållits vid Europas Atlantiska kuster, 

 utan äfven vid Amerikas och vid Afrikas, ända ned till Goda 

 Hopps Udden. Enligt Chk. Lutken förekommer den äfven i 

 Indiske Oceanen, från hvilken han erhållit små ungar. A. 

 OuNTHER omnämner 1) enligt uppgift af Wyatt Oill, att der 

 fångas svärdfiskar i granskapet af Södre Oceanens öar, men 

 det är oafgjordt, huruvida det är samma art som der uppträ- 

 der. 1 närheten af Europas kuster förkommer den oftast vid 

 de södra kusterna af Spanien och i Medelhafvet (i synnerhet 

 vid Sicilien), i hvilket den fortplantar sig, och hvarest ofta dess 

 ungar fångas, och från hvilket den sedan forntiden varit känd. 

 Dess talrikare förekomst och fortplantning i Medelhafvet, och 

 dess enligt Steindachner 2) talrikare uppträdande vid de södra 

 kusterna af den Iberiska Halfön än vid de nordliga och östra, 

 samt förekomsten af dess ungar under låga breddgrader i At- 

 lantiske och Indiske Oceanerne, allt ådagalägger, att den egent- 

 ligen har sitt hem i varmare haf, och att de individer, som 

 anträflas i tempererade och kalla haf, hafva förirrat sig utom 

 sin egentliga zon. Antagligen utvecklas deras ägg, såsom 

 GtJNTHER förmodar, i dessa haf flytande i ytan, liksom äggen 

 af makrilen. 



I afseende på dess lefnadssätt ^) har man iakttagit, att den 

 gerna håller sig parvis, hane och hona, och att den icke träf- 

 fas i stim. I Medelhafvet vandrar den stundom långs strän- 

 derna, liksom tonfisken, och fångas derföre derstädes ofta i så- 

 dana redskap, som blifvit utstälda för fångsten af denne. Detta 

 tyckes antyda, att den icke är någon djupvattensfisk. Den är 



1) Introduction to tlie Study of Fislies, pag. 432. 



2) Sitzungsber. d. K. Akad. d. Wiss. zu Wien, matli. naturviss. Cl. 

 Bd. 57, l:e Abth. pag. 396. 



3) Beträffande lefnadssättet hänvisa vi för öfrigt till Chr. LutkeN; 

 Fire Höjsöfiske; Tidskr. for populsere Fremstillinger af Naturvidenskaben, 

 5:te Eaekke, 4:de Bd„ pag. 241. — 1877. 



