Tunnläppad Multe. 409 



Jiar de häda vinhJarne vid dess nedre tandade ände lika truh- 

 hige. Afståndet meJJan nnmvinJceln och främre orhitalhanten 

 lika med eller mindre än ögats haljve diameter. Ogonringcn 

 icke täckt af någon fetthinna. 



1 rf. 4; 2 rf. 9; af. 3+9; brf. 18; bf. 1+5; stjf. 14. 



Mwjil ccipito, G. Cuviek: Eégne Animal, iiouv. édit. T. II, pag. 2.32 — 

 1829. 

 „ „ CuviER & Valknciknnes: Hist. iiat des Poiss. T. XI, 



pag. 36. pl. 308, fig. sup. — 1836. 

 „ W. Yarrell: Hist. of British Fishes, 3:id edit., vol. II, 



pag. 175. — 1859. 

 „ „ A. GtJNTiiEK: Catal. of tlie Acanth. Fish. iu the CoU. of 



the Brit. Mus. vol. Ill, pag. 439. — 1861. 

 Grey 3IuUet, J. Couch: Hist. of the Fish. of the Brit. Islands vol. III, 



pag. 6. — 1866. 

 Mugil ccipito, Steindachner: Ichthyol. Ber. etc. 6;te Fortsetz.; Sitzungs- 

 ber. der mathem. naturv. Cl. d. Kais. Akad. d. Wiss. zu 

 Wien, Bd LVII, l:e Abtheil. pag. 680. - 1868. 

 „ ,. R. COLLETT: Meddelelser oin Norges Fiske i Aarene 1875-- 



78; Christiauia Vidensk. Selsk:s Forh. 1879, N:o 1 pag. 60. 

 - 1879. 

 ,. „ Francis Day: The Fishes of Great Britain & Ireland, 



Part. III, pag. 230, pl. LXVI. - 1881. 

 Anm. Uti Skandinavisk Fauna har den erhållit namnet Grå Multe 

 på grund af dess engelska benämning Grey Mullet ; men vi anse det lämp- 

 ligare att i öfverensstämmelse med det namn, som den föregående arten 

 erhållit, äfveu gifva denna ett sådant, som antyder en utmärkande karak- 

 ter, och kalla den derföre Tunnläppad Multe, då den oss veterliL;en eljest 

 icke erhållit något Svenskt namn, och Collett anför icke något Norskt 

 sådant. 



Beskr. Det af Collett (anf. st.) omnämnda Norska ex- 

 emplaret, som vi genom Professor L. Bsmarks godhet hade till- 

 fälle att undersöka år 1861, har en totallängd af 402 mill. 

 eller 13*/, o tum dec.m., och synes på grund af dess temligen 

 höge kroppsform vara fullt utbildadt. Exemplar, som hafva en 

 totallängd af 11 — 12 tum dec.m. anses af Steindachner såsom 

 gamla, och på grund deraf skulle det nämnda Norska exem- 

 plaret kunna anses såsom fullvuxet, men Cuviek & Valenciennes 

 uppgifva, att den ernår samme storlek, som Mugil ceplialus^ 

 hvilken blir öfver 2 fot lång, och Francis Day') uppgifver sig 

 hafva sett ett i England taget exemplar, som var nära 3 fot 



1) Proceed. of the Zool. Soc. of London 1879, Part. IV, pag. 752. 



